# Den Europæiske Unions C 461/21.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 461 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang21. december 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 461

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang21. december 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018 |
| 2018/C 461/01 | Det Europæiske Regionsudvalgs resolution — De økonomiske politikker i euroområdet og med henblik på den årlige vækstundersøgelse 2019 | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018 |
| 2018/C 461/02 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union | 5 |
| 2018/C 461/03 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed | 16 |
| 2018/C 461/04 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Bidrag fra EU's byer og regioner til den 14. partskonference under konventionen om biologisk mangfoldighed (CBD COP14) og til EU's biodiversitetsstrategi efter 2020 | 24 |
| 2018/C 461/05 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Meddelelse om en EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi | 30 |
| 2018/C 461/06 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Integrering af idræt i EU's dagsorden for tiden efter 2020 | 37 |
| 2018/C 461/07 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pakken om fair beskatning | 43 |
| 2018/C 461/08 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Handlingsplanen for digital uddannelse | 52 |
| 2018/C 461/09 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik | 57 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018

2018/C 461/01

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution — De økonomiske politikker i euroområdet og med henblik på den årlige vækstundersøgelse 2019

1

UDTALELSER

Regionsudvalget

RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018

2018/C 461/02

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union

5

2018/C 461/03

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed

16

2018/C 461/04

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Bidrag fra EU's byer og regioner til den 14. partskonference under konventionen om biologisk mangfoldighed (CBD COP14) og til EU's biodiversitetsstrategi efter 2020

24

2018/C 461/05

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Meddelelse om en EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi

30

2018/C 461/06

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Integrering af idræt i EU's dagsorden for tiden efter 2020

37

2018/C 461/07

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pakken om fair beskatning

43

2018/C 461/08

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Handlingsplanen for digital uddannelse

52

2018/C 461/09

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik

57

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | REGIONSUDVALGET |
| | RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018 |
| 2018/C 461/10 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pakken om den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027 | 70 |
| 2018/C 461/11 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Horisont Europa: Det niende rammeprogram for forskning og innovation | 79 |
| 2018/C 461/12 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den Europæiske Hav- og Fiskerifond | 125 |
| 2018/C 461/13 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Asyl- og Migrationsfonden | 147 |
| 2018/C 461/14 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forslag til forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Connecting Europe-faciliteten | 173 |
| 2018/C 461/16 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Rettigheder og værdier | 196 |
| 2018/C 461/17 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forslag til direktiv om engangsplast | 210 |
| 2018/C 461/18 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Rene havne, rene havområder — modtagefaciliteter i havne til aflevering af affald fra skibe | 220 |
| 2018/C 461/19 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Risikovurdering i fødevarekæden | 225 |
| 2018/C 461/20 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En ny aftale for forbrugerne | 232 |

III   Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018

2018/C 461/10

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pakken om den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027

70

2018/C 461/11

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Horisont Europa: Det niende rammeprogram for forskning og innovation

79

2018/C 461/12

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

125

2018/C 461/13

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Asyl- og Migrationsfonden

147

2018/C 461/14

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forslag til forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013

156

2018/C 461/15

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Connecting Europe-faciliteten

173

2018/C 461/16

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Rettigheder og værdier

196

2018/C 461/17

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forslag til direktiv om engangsplast

210

2018/C 461/18

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Rene havne, rene havområder — modtagefaciliteter i havne til aflevering af affald fra skibe

220

2018/C 461/19

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Risikovurdering i fødevarekæden

225

2018/C 461/20

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En ny aftale for forbrugerne

232

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/1

---

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution — De økonomiske politikker i euroområdet og med henblik på den årlige vækstundersøgelse 2019

(2018/C 461/01)

| Fremlagt af de politiske grupper EPP, PES, ALDE, EA og ECR |
| --- |

Fremlagt af de politiske grupper EPP, PES, ALDE, EA og ECR

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den årlige vækstundersøgelse 2018 (1) og det europæiske semester 2018 |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den årlige vækstundersøgelse 2018 (1) og det europæiske semester 2018

| — | der henviser til sin resolution af 11. oktober 2017 om det europæiske semester 2017 og med henblik på den årlige vækstundersøgelse 2018 og sin resolution af 1. februar 2018 om Kommissionens årlige vækstundersøgelse 2018 |
| --- | --- |

—

der henviser til sin resolution af 11. oktober 2017 om det europæiske semester 2017 og med henblik på den årlige vækstundersøgelse 2018 og sin resolution af 1. februar 2018 om Kommissionens årlige vækstundersøgelse 2018

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutninger af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2) og af 14. marts 2018 om den årlige vækstundersøgelse 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutninger af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2) og af 14. marts 2018 om den årlige vækstundersøgelse 2018,

| 1. | bemærker det generelt langsomme og ujævne tempo i EU-relevante strukturreformer i hele EU målt ud fra gennemførelsesgraden af de landespecifikke henstillinger (3). Udvalget fremhæver, at der er brug for reformer i alle medlemsstater for at fremme konkurrenceevnen og væksten, styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og den økonomiske konvergens og øge modstandsdygtigheden over for eksterne chok, hvilket er vigtigt for stabiliteten i euroområdet. Udvalget understreger, at navnlig manglende ejerskab på landeniveau og til dels også utilstrækkelig administrativ og institutionel kapacitet i vide kredse anses for at være hovedårsagerne til den utilfredsstillende gennemførelse af de landespecifikke henstillinger (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig den store stigning i antallet af landespecifikke henstillinger, der er rettet direkte til de lokale og regionale myndigheder (36 % i 2018 sammenlignet med 24 % i 2017) (5). Udvalget bemærker også, at territorierelaterede henstillinger udgør 83 % af alle landespecifikke henstillinger (sammenlignet med 76 % i 2017), hvis de opgøres som de landespecifikke henstillinger, der involverer lokale og regionale myndigheder, selv når det kun er indirekte, og dem, der ikke involverer lokale og regionale myndigheder, men som har en territorial indvirkning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at 48 % af de 124 specifikke henstillinger, som i 2018 rettes til de lokale og regionale myndigheder, og/eller som peger på problemer, der vedrører territoriale forskelle, allerede blev offentliggjort i 2015. Udvalget bifalder derfor Kommissionens vurdering af gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger over flere år, som viser, at over to tredjedele af de landespecifikke henstillinger, der er offentliggjort siden starten af det europæiske semester i 2011, er blevet gennemført med mindst »visse fremskridt« (6). Udvalget beklager imidlertid den vedvarende mangel på gennemsigtighed vedrørende de kriterier, som vurderingen er baseret på; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver, at det europæiske semester bør tilpasses til en langsigtet EU-strategi for realiseringen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling på EU-plan. Overgangen til en ny europæisk strategisk ramme, der skal afløse Europa 2020-strategien, vil være en god lejlighed til at reformere det europæiske semesters forvaltning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insisterer kraftigt på, at de landespecifikke henstillinger eksplicit bør tackle territoriale udfordringer og de lokale og regionale myndigheders rolle i kortlægningen og håndteringen af dem. Samtidig bør lokale og regionale udfordringer og fremtidsscenarier eksplicit analyseres og behandles i den årlige vækstundersøgelse og landerapporterne, hvilket bør afspejles i de nationale reformprogrammer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for at sikre, at det europæiske semester er i fuld overensstemmelse med det mål om økonomisk, social og territorial samhørighed, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union. Udvalget foreslår, at de landespecifikke henstillinger behandler spørgsmålet om medlemsstaternes samhørighedsudfordringer set over flere år; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over det europæiske semesters fokus på den europæiske søjle for sociale rettigheder og understreger, at 45 % af de landespecifikke henstillinger for 2018 tildeler de lokale og regionale myndigheder en rolle og/eller tager fat på udfordringer i tilknytning til territoriale forskelle inden for sociale rettigheder (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager, at inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder som partnere i planlægningen og anvendelsen af det europæiske semester parallelt med indførelsen af ordninger baseret på flerniveaustyring samt en struktureret, permanent og udtrykkeligt anerkendt rolle for de lokale og regionale myndigheder i væsentlig grad ville styrke ejerskabet af de landespecifikke henstillinger på medlemsstatsniveau. Udvalget fremhæver, at denne inddragelse er så meget desto vigtigere set på baggrund af de stærkere bånd mellem samhørighedspolitikken og det europæiske semester under den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og den eventuelle vedtagelse af reformstøtteprogrammet, som også vil blive forvaltet inden for rammerne af det europæiske semester; |
| --- | --- |

8.

| 9. | påpeger derfor, at der er et stort behov for at sikre bedre koordinering og flere synergieffekter mellem processen for det europæiske semester, den fælles forvaltningsmodel og den decentrale karakter af ESI-fondene. Udvalget gentager sit forslag om, at EU vedtager en adfærdskodeks for inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i det europæiske semester (8) og fremhæver, at et sådant forslag er i tråd med nærhedsprincippet og den nuværende fordeling af beføjelser og kompetencer på tværs af medlemsstaternes forvaltningsniveauer. Udvalget påpeger, at adfærdskodeksen bør tage højde for de relevante erfaringer med den europæiske adfærdskodeks om partnerskab under samhørighedspolitikkens ESI-fonde (9) samt den gode praksis for en omfattende inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i semestret, der findes i nogle lande; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over den »stærke« henstilling fra EU's taskforce om nærhedsprincippet, der går på, at medlemsstaterne bør følge de retningslinjer, Kommissionen har udstukket til fremme af en større grad af deltagelse og ejerskab af de landespecifikke henstillinger set i lyset af, at de økonomiske reformer kan have konsekvenser for alle forvaltningsniveauer. Dette bør omfatte mere end de nationale myndigheder og inddrage de lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet generelt (10); |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at Kommissionen endnu ikke har givet nogen definition af »strukturreformer« i forbindelse med EU's økonomiske styring og mulig støtte gennem EU-programmer såsom det foreslåede reformstøtteprogram. Udvalget gentager i den forbindelse, at i henhold til nærhedsprincippet bør anvendelsesområdet for strukturelle reformer, der kan komme i betragtning til EU-støtte, kun omfatte de områder, der er strategiske og relevante for gennemførelsen af målene i EU-traktaten og direkte vedrører EU's kompetenceområder. RU afviser ethvert forslag om at finansiere ikke nærmere definerede strukturreformer i medlemsstater, hvis der ikke er blevet foretaget en forudgående analyse af den europæiske merværdi, og hvis reformerne ikke direkte vedrører EU's traktatfæstede kompetenceområder. Udvalget gør i den forbindelse opmærksom på sin resolution af 1. februar 2018, hvori det afviste Kommissionens forslag til forordning om ændring af forordningen om fælles bestemmelser (EU) nr. 1303/2013 af 6. december 2017 (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at det europæiske og nationale niveau på ny må have fokus på den økonomiske situation på lokalt og regionalt plan, og bifalder derfor det østrigske EU-formandskabs anmodning om, at RU ser nærmere herpå. Udvalget minder om, at de lokale og regionale myndigheders budgetter, herunder de sociale udgifter, og især udgifterne til velfærd, var blandt de første, der blev påvirket af den økonomiske og finansielle krise og de deraf følgende budgetkonsolideringer og nedskæringer i overførslerne fra staten. Udvalget bemærker, at budgetterne hos mange lokale og regionale myndigheder stadig er underlagt begrænsninger, selv om krisen ligger ti år tilbage; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin bekymring over det vedvarende lave niveau for offentlige investeringer i EU og især investeringer foretaget af lokale og regionale myndigheder, som i 2017 fortsat var 30 % lavere end 2009-niveauet målt som en andel af BNP (12). Udvalget må derfor desværre konstatere, at det ofte er de offentlige investeringer, der rammes hårdest af budgetkonsolideringspolitikkerne, selv om disse investeringer har en direkte indvirkning på de lokale økonomier og på de europæiske borgeres dagligdag. Udvalget er desuden foruroliget over den tiltagende centralisering af investeringer. De lokale og regionale myndigheders andel af de offentlige investeringer er stadig på over 50 % i EU som gennemsnit, men er faldet betydeligt i forhold til niveauet i 1990'erne, hvor den lå på 60 % (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | bifalder Kommissionens ambition om at bygge på erfaringerne med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og investeringsplanen mere generelt med sit forslag til InvestEU-programmet. Udvalget anerkender, at forslaget har potentiale til at forenkle brugen af de finansielle instrumenter, hvilket længe har været et krav fra RU's side, idet den nuværende kompleksitet udgør en hindring for en omfattende og effektiv brug af disse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager tendensen i retning af øget protektionisme i den internationale handel og advarer mod de negative konsekvenser forbundet med at bringe det multilaterale handelssamarbejde og tvistbilæggelsessystemerne i fare. Udvalget fastholder imidlertid, at ethvert nyt frihandelsinitiativ altid skal ledsages af forudgående konsekvensanalyser, som på et tidligt tidspunkt kortlægger og kvantificerer eventuelle asymmetriske følgevirkninger for europæiske regioner, så der hurtigt kan findes en politisk løsning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver, at handelspolitik er et område, hvor EU har enekompetence, og at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) for nærværende er et af de instrumenter, som afbøder eventuelle negative bivirkninger af handelspolitiske valg. Udvalget beklager, at EGF's midler ikke altid er blevet udnyttet fuldt ud og bemærker, at nogle medlemsstater hidtil har valgt at anvende ESF i stedet. Udvalget vil i en særskilt udtalelse nøje analysere om Kommissionens forslag om at udvide anvendelsesområdet og formålet med EGF samt sænkningen af fondens tærskler vil sikre, at den reformerede EGF skaber merværdi og forhindrer overlapninger og afvejninger set i forhold til ESF+, som det i øjeblikket er tilfældet (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sin efterlysning af en stærk og holistisk industripolitisk strategi, som vil give europæisk industri, især SMV'er, mulighed for at håndtere udfordringer og muligheder i tilknytning til digitalisering og dekarbonisering. Det er især nødvendigt at fokusere på investeringer i teknologiske forbedringer hos SMV'er og på arbejdstagernes specialisering gennem løbende efteruddannelse. Udvalget fremhæver igen, at lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle i opbygningen af regionale innovationsøkosystemer og klynger, som er afgørende for en vellykket innovation. Udvalget understreger, at EU's indre marked indtager en central plads i EU's økonomiske og politiske integration og påpeger, at etableringen af det indre marked er et igangværende projekt, som endnu ikke er fuldført på vigtige områder, der navnlig har betydning for forbrugere og SMV'er. Udvalget bifalder Kommissionens forslag om et nyt program for det indre marked efter 2020, som skal danne ramme for støtteforanstaltninger til forbedring af europæiske SMV'ers konkurrenceevne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at behovet for at forbedre den administrative og institutionelle kapacitet er et kerneelement i de fleste af de strukturreformer, som der peges på i det europæiske semester. Udvalget understreger, at andre politiske prioriteter er en af hovedårsagerne til den utilfredsstillende gennemførelse af strukturreformer under det europæiske semester. I visse lande er der desuden en utilstrækkelig administrativ og institutionel kapacitet på de forskellige forvaltningsniveauer: Manglen på kapacitet lægger hindringer i vejen for offentlige og private investeringer, forringer kvaliteten af de offentlige tjenester, der leveres til borgerne og forsinker gennemførelsen af ESI-fondene og andre EU-programmer. Udvalget fremhæver, at 63 % af alle henstillinger, der i 2018 blev rettet direkte til de lokale og regionale myndigheder, handlede om at forbedre den administrative kapacitet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | noterer sig, at udfordringerne vedrørende de offentlige forvaltningers kvalitet og kapacitet er mere alvorlige i mange syd- og østeuropæiske lande (15), selv om ansøgningerne indgivet under støtteprogrammet for strukturreformer kommer fra en bred vifte af medlemsstater. Udvalget bifalder, at de lokale og regionale myndigheder får adgang til støtteprogrammet for strukturreformer og opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at tage hånd om behovet for opbygning af kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder. Udvalget glæder sig over Kommissionens engagement i at styrke koordineringen mellem de forskellige EU-støttede muligheder for kapacitetsopbygning og gentager, at Kommissionen bør arbejde på en overskuelig måde ved at offentliggøre ét enkelt strategisk dokument (16). |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan EU-reglerne om offentlige udbud er blevet indarbejdet i de nationale lovgivninger, og hvordan de anvendes. Der bør fokuseres på både anvendelsen af disse regler på lokalt og regionalt niveau — i betragtning af den rolle, som de subnationale myndigheder spiller inden for offentlige indkøb — og på spørgsmålet om, hvorvidt de nye standarder har forenklet eller kompliceret reglerne på dette område. Udvalget bemærker, at der er brug for yderligere fremskridt i retning af digitale offentlige udbud, hvor medlemsstaterne bør stræbe efter en hurtig digital omstilling af procedurerne og indførelse af e-procedurer i alle vigtige faser; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, det østrigske formandskab for Rådet og formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

21.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=DA&ring=A8-2017-0310.

2

(3)  Kommissionens meddelelse om de landespecifikke henstillinger 2018, s. 3, (https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/DA/COM-2018-400-F1-DA-MAIN-PART-1.PDF); se også Kommissionens konsekvensanalyse af forslaget til et reformstøtteprogram http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

3

(4)  Se s. 23-26 i den konsekvensanalyse, der er nævnt i den foregående fodnote.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Kommissionens meddelelse om de landespecifikke henstillinger for 2018, s. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Se RU's udtalelse om »Forbedring af forvaltningen af det europæiske semester: En adfærdskodeks for inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder« af 11. maj 2017.

8

(9)  Kommissionens delegerede forordning om den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde (nr. 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Kilde: Eurostat https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en)

12

Kilde

(13)  Kommissionen, 7. samhørighedsrapport (s. 168).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_DA.pdf

14

(15)  Argumentationen herfor er sammenfattet på s. 27 i Kommissionens konsekvensanalyse af forslaget til et reformstøtteprogram http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-DA.docx

16

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/5

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union

(2018/C 461/02)

| Medordførere: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), formand for Det Europæiske Regionsudvalg, medlem af parlamentet for det tysksprogede fællesskab i Belgien, medlem af senatet
  Markku MARKKULA, 1. næstformand for Det Europæiske Regionsudvalg og medlem af byrådet i Espoo |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Anmodning fra Donald TUSK, formand for Det Europæiske Råd, af 8. november 2016 om Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om »Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union« |

Medordførere:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), formand for Det Europæiske Regionsudvalg, medlem af parlamentet for det tysksprogede fællesskab i Belgien, medlem af senatet

Markku MARKKULA, 1. næstformand for Det Europæiske Regionsudvalg og medlem af byrådet i Espoo

Basisdokument:

Anmodning fra Donald TUSK, formand for Det Europæiske Råd, af 8. november 2016 om Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om »Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union«

I. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Præambel: baggrunden for de lokale og regionale repræsentanters bidrag til at genopbygge tilliden

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg, der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs (RU) hensigtserklæring, som blev vedtaget i Bruxelles den 21. april 2009: »Vi er en politisk forsamling, der består af regionalt og lokalt folkevalgte, som arbejder for at fremme den europæiske integration. Samtlige territorier, regioner, byer og kommuner i Den Europæiske Union er sikret institutionel repræsentation i kraft af vores politiske legitimitet. Vores opgave går ud på at inddrage de regionale og lokale myndigheder og dermed også borgerne i den europæiske beslutningsproces (...). Vi værner om subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet for at sikre, at beslutningerne i EU træffes og gennemføres så tæt på borgerne som muligt og på det mest hensigtsmæssige niveau (...). Vi opretholder en direkte dialog med vores medborgere om EU's resultater og fremtidige udfordringer og bidrager til at forklare og redegøre for gennemførelsen og de territoriale virkninger af fællesskabspolitikkerne«; |
| --- | --- |

1.

| 2. | der henviser til RU's fem politiske prioriteter for 2015-2020 (»en ny start for den europæiske økonomi«, »den territoriale dimension af EU-lovgivningen«, »et mere enkelt og tættere sammenknyttet Europa«, »stabilitet og samarbejde både internt i og uden for Den Europæiske Union« og »borgernes Europa er fremtidens Europa«); |
| --- | --- |

2.

| 3. | der henviser til anmodningen fra formanden for Det Europæiske Råd af 8. november 2016 om Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om de regionale og lokale myndigheders syn på Europas fremtid og forslag til, hvordan tilliden til det europæiske projekt kan genopbygges (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | der henviser til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid: EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier af 1. marts 2017 og de efterfølgende fem arbejdsdokumenter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | der henviser til Romerklæringen, der blev undertegnet den 25. marts 2017, hvori de underskrivende parter erklærer følgende: »Vi forpligter os til at lytte til og reagere på de bekymringer, som vores borgere giver udtryk for (...). Vi vil samarbejde på de niveauer, der gør en reel forskel, hvad enten det er Den Europæiske Union, eller det er på nationalt, regionalt eller lokalt plan, og i en ånd af tillid og loyalt samarbejde, både medlemsstaterne imellem og mellem dem og EU-institutionerne, i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Vi vil give mulighed for den manøvremargen på de forskellige niveauer, der er nødvendig for at styrke Europas innovations- og vækstpotentiale. Vi ønsker, at Unionen skal være stor i store sager og lille i små sager. Vi vil fremme en demokratisk, effektiv og gennemsigtig beslutningsproces og bedre resultater«; |
| --- | --- |

5.

| 6. | der henviser til hensigtserklæringen fra formanden for Kommissionen (2), som ønsker at videreføre debatten om hvidbogen om Europas fremtid helt frem til valget i juni 2019 i form af debatter, borgerdialoger, interaktion med nationale parlamenter og samarbejde med regionerne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | der henviser til rapporten »Reaching out to EU citizens: a new opportunity« (3), hvori det slås fast, at regionerne spiller en stadig større rolle i arbejdet med at omdefinere forvaltningsstrukturen i Unionen og dens medlemsstater. Med deres solide samfundsøkonomiske base og fælles kulturelle identitet udgør de det rette forum for politiske retningslinjer og passende formidling inden for mange politiske områder, eftersom de er vigtige aktører og mellemled i bestræbelserne på at nå ud til borgerne. Udvalget henviser ligeledes til »Rapporten om unionsborgerskab 2017« (4), hvor det anerkendes, at det er afgørende at styrke de europæiske borgeres følelse af at høre til og deltage i integrationsprojektet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | der henviser til Europa-Parlamentets tre beslutninger om EU's fremtid (5); |
| --- | --- |

8.

| 9. | der henviser til lanceringen af »borgerhøringer« i EU-medlemsstaterne fra april 2018. |
| --- | --- |

9.

Indsigt i og formidling af borgernes og de lokale og regionale repræsentanters syn på og forventninger til EU

a)   Lokale og regionale repræsentanter arbejder på at sikre, at borgernes stemme bliver hørt

| 10. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at RU som led i sit »Overvejelser om Europa«-initiativ, der blev lanceret i marts 2016, har arbejdet på at opbygge tilliden mellem EU og de europæiske borgere gennem dialog med borgere og byrådsmedlemmer og møder med sammenslutninger og forsamlinger af lokale og regionale politikere samt en række græsrodsbevægelser (6) og nationale og europæiske territoriale sammenslutninger med det formål at lytte til og formidle borgernes synspunkter, idéer og bekymringer vedrørende det europæiske projekt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at over 176 politiske repræsentanter for udvalget indtil videre har deltaget i processen ved at tage initiativ til og deltage i borgerdialoger som led i »Overvejelser om Europa«-initiativet. Over 40 000 personer har deltaget personligt eller digitalt i disse arrangementer i 110 regioner i alle medlemsstaterne. Over 22 000 borgere har deltaget via en onlineundersøgelse og en mobilapplikation i form af en feedbackmekanisme, der har givet deltagerne adgang til drøftelser og borgerne mulighed for at bidrage til debatten, også på afstand; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at valgte repræsentanter fra alle RU's politiske grupper deltager i disse aktiviteter og, når det er muligt, deler platforme med repræsentanter for Det Europæiske Råd, medlemmer af de nationale parlamenter og medlemmer af Europa-Parlamentet, Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Udvalget understreger, at yderligere koordinering er nødvendig for at øge synligheden og virkningen af institutionernes og medlemsstaternes opsøgende arbejde; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver resultaterne af den undersøgelse, som RU iværksatte blandt lokale og regionale myndigheder, herunder medlemmer af Regionsudvalget og suppleanter samt deres sammenslutninger (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at borgerne i de fleste dialoger betragter emnerne med deres regionale, bymæssige eller lokale briller og påpeger i den sammenhæng, at EU-politikere fra regioner og byer dermed er på forkant med borgernes bekymringer og forventninger. |
| --- | --- |

14.

b)   Hvad borgerne fortalte os: De ønsker et EU-projekt, som bygger på solidaritet, samhørighed og nærhed

| 15. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at de største bekymringer, der blev givet udtryk for i forbindelse med RU's borgerdialoger (8), vedrører den langsomme gennemførelse af løsninger, navnlig på områderne arbejdsløshed, migration og den almindelige samfundsøkonomiske situation; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gør i den sammenhæng opmærksom på, at mange borgere har givet udtryk for, at de ønsker mere solidaritet i EU. Det kalder i høj grad på tiltag til at mindske de eksisterende og i mange tilfælde voksende uligheder på forskellige områder, primært ved at øge samhørigheden og solidariteten mellem og internt i medlemsstater og regioner. For at leve op til denne generelle forventning kan det være nødvendigt at give en række politikker i Den Europæiske Union en ny retning og en ny balance; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker en udbredt frustration, hvad angår EU, idet Unionen ofte opfattes som for fjern og utroværdig. Samtidig føler mange stadig, at de ikke ved, hvad EU er, og hvad EU gør. Det giver anledning til en betydelig kløft mellem borgernes forventninger og EU's evne til at indfri dem. EU opfattes ikke som nyttig i forbindelse med håndteringen af lokale problemer, hvilket også skyldes en svag kommunikation og vildledende fortællinger og sprogbrug i forbindelse med kommunikationen over for borgerne samt ringe inddragelse af disse i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at Eurobarometerundersøgelser (9) viser, at over to tredjedele af respondenterne er overbeviste om, at deres land har draget fordel af EU-medlemskabet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder i den forbindelse om, at medlemsstaterne har et medansvar for både at finde løsninger på europæisk plan, for at gøre EU funktionsdygtig på de store dagsordner, hvor EU kan skabe en reel merværdi og samtidig gennemføre de nødvendige nationale reformer, herunder finde tilstrækkelig finansiering til at sikre et velfungerende lokal og regionalt styre, hvor borgerne oplever, at der bliver taget hånd om problemerne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at personer under 30 år i mange lokale debatter og også ifølge undersøgelsens resultater er den generation, der er mest begejstret for EU, og at de sætter stor pris på den frie bevægelighed og uddannelsesmulighederne i EU. Udvalget er dog også klar over, at det i mange lande er denne generation, der er hårdest ramt af den økonomiske krises varige virkninger og af ungdomsarbejdsløshed, og som forholder sig meget kritisk til Den Europæiske Unions rolle i denne sammenhæng. Udvalget insisterer derfor på, at det er nødvendigt i langt højere grad at fremtidsorientere EU-politikkerne, og at dette bør indbygges i EU's beslutningstagning i form af konkrete tiltag og flere øremærkede ressourcer til at tackle specifikke problemer hos unge; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at borgernes bekymring for, at de ikke i tilstrækkelig grad inddrages i beslutningsprocessen, ofte fører til forskellige former for mistillid over for demokratiske institutioner, herunder EU-institutionerne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at tilliden til de lokale og regionale forvaltningsniveauer gennemsnitligt er større end tilliden til de nationale regeringer og i de fleste medlemsstater også større end tilliden til EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver, at det for at genoprette tilliden til EU er vigtigt at gøre det klart for borgerne, hvem der har det endelige ansvar for EU's beslutninger, og efterlyser derfor større demokratisk ansvarlighed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at den europæiske integration er et projekt, der består i at give de universelle værdier og rettigheder et politisk udtryk, men at mange borgere er skuffede over det, de opfatter som EU's manglende evne til at leve op til og forsvare sine egne værdier. Udvalget anerkender, at det er af afgørende betydning fortsat at bekræfte EU-borgernes fælles værdier, der er et uundværligt grundlag for gensidig tillid og kompromis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at der er et betydeligt potentiale til udvikling af en »europæisk borgeridentitet« blandt EU-borgerne med vigtige rettigheder og forpligtelser, der påvirker deres dagligdag. Udvalget mener, at en sådan identitet, der er baseret på Europas rige historiske og kulturelle arv, er vigtig for at styrke de enkelte borgeres tilhørsforhold til det »europæiske projekt« og bør supplere og berige de nationale, regionale og lokale identiteter, som danner en persons identitet. Udvalget mener endvidere, at selv om man hverken kan eller skal påtvinge nogen en identitetsfølelse, kan den støttes og styrkes gennem aktivt medborgerskab, kulturelle aktiviteter og uddannelse, hvilket bør støttes ved hjælp af passende tiltag og ressourcer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anerkender, at borgere i videnbaserede og fremtidsorienterede samfund bedre kan afdække deres lokalsamfunds behov og derfor i højere grad kan gennemføre forsøg med og udvikle prototyper på innovative løsninger, der kan opfylde de lokale behov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bakker op om borgernes krav om flere muligheder for demokratisk deltagelse og bedre kommunikation med de europæiske institutioner via permanente og strukturerede dialogmuligheder. Udvalget opfordrer i den forbindelse til, at Kommissionen styrker sin kommunikationsstrategi via sine informationsnetværk. De regionale myndigheder kan koordinere Europe Direct-informationscentrenes indsats på deres territoriale område, hvilket ville øge virkningen af deres aktiviteter mange gange. |
| --- | --- |

27.

c)   De lokale og regionale repræsentanters store ønske om fuld inddragelse i definitionen og gennemførelsen af EU-projektet (10)

| 28. | Det Europæiske Regionsudvalg er enig med repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder i, at de områder, som EU bør prioritere, primært vedrører samhørighedspolitikken, fulgt af socialpolitikken (herunder uddannelse og mobilitet), økonomiske politikker (beskæftigelse og vækst), migration og integration, miljøspørgsmål, herunder klimaforandringer, og sikkerhed; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at der både af borgerdialogerne og undersøgelsen med deltagelse af lokale og regionale myndigheder kan udledes en stor bekymring for de unge og for, hvordan de kan sikres passende muligheder, og hvordan deres forventninger kan indfries; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at ligesom for borgerne er solidaritet også et prioriteret spørgsmål for repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder som en af EU's vigtige grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at et flertal af respondenterne fra de lokale og regionale myndigheder mener, at øget decentralisering og en bedre fordeling af beføjelserne er afgørende elementer i en god forvaltningspraksis, fordi de øger gennemsigtigheden, ansvarligheden og kvaliteten i den politiske beslutningsproces, og dermed giver mulighed for direkte inddragelse af og samarbejde med borgerne og for stedbaserede løsninger. Udvalget bemærker, at de lokale og regionale myndigheders inddragelse i EU's beslutningstagningsproces tilfører de førte politikker merværdi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker, at de lokale og regionale myndigheder er meget bevidste om det stadig stigende behov for samarbejde på tværs af de nationale grænser for at løse vor tids største udfordringer, herunder klimaforandringer og naturkatastrofer, globaliseringen i alle dens udtryksformer, digitalisering og dens sociale konsekvenser, ustabile forhold verden over, demografiske forandringer, fattigdom og social udstødelse osv. De lokale og regionale myndigheder spiller også en vigtig rolle med hensyn til at gennemføre samhørighedspolitikken, herunder grænseoverskridende samarbejdsinitiativer såsom en lang række mindre og mellemfolkelige projekter, der er særlig vigtige som et konkret dagligt udtryk for solidaritet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder også ønsker, at EU i højere grad fokuserer på EU-borgerrettigheder, såsom retten til at bo, arbejde og studere frit på medlemsstaternes område. I den forbindelse er det arbejde, der kan udføres af de regionale og lokale myndigheder i samarbejde med EU-institutionerne, vigtigt for, at borgerne får kendskab til de reelle muligheder, som den fri bevægelighed kan tilbyde med hensyn til at studere eller skabe en karriere i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

33.

Lokal forankring af EU-politikkerne for at gøre en forskel i borgernes liv

a)   Håndtering af de samfundsmæssige udfordringer på lokalt niveau

| 34. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at EU-politikkerne skal give borgerne mulighed for at tage hånd om de problemer, der er vigtige i deres liv, og som alle forvaltningsniveauer, fra det europæiske til det lokale, skal arbejde på at løse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at de samfundsmæssige udfordringer, vi står over for, skal løftes globalt, men at der skal handles lokalt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at byer og regioner sikrer forbindelsen mellem FN's mål for bæredygtig udvikling og borgerne ved at reagere på opfordringen i målene til handling via de redskaber, som EU stiller til rådighed. De 17 mål for bæredygtig udvikling vil ikke blive nået uden inddragelse af og koordinering med lokale og regionale myndigheder. I den forbindelse bør alle instrumenter, der har til formål at støtte det decentraliserede samarbejde, politikkohærens og den territoriale tilgang, styrkes, idet de mobiliserer de regionale og lokale myndigheder samt civilsamfundets potentiale til at fremme partnerskaber og synergier mellem alle forvaltningsniveauer. |
| --- | --- |

36.

b)   Fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed til fordel for borgerne

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at håndteringen af de vedvarende økonomiske, sociale og territoriale forskelle fortsat er en stor udfordring for EU's fremtid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | minder om, at social, økonomisk og territorial samhørighed er målsætninger i EU-traktaten, og at opnåelse heraf kræver, at der tages hånd om både strukturelle og nye udfordringer ved at fremme modstandsdygtige samfund og økonomier og en ramme for udnyttelse af globaliseringens muligheder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fremhæver den syvende rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed »Min region, mit Europa, vores fremtid«, som viser, hvor vigtig samhørighedspolitikken er for Europa, borgerne, økonomien samt byer og regioner. Indsatsen for at forene bæredygtig økonomisk vækst med sociale fremskridt, som samhørighedspolitikken bidrager til, er vigtigere end nogensinde før (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til en stærk samhørighedspolitik efter 2020 for alle regioner baseret på princippet om europæiske partnerskaber, delt forvaltning og flerniveaustyring som efterlyst i #CohesionAlliance-erklæringen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | beklager, at kun et mindretal af borgerne er bevidste om de positive virkninger af samhørighedspolitikken. Udvalget opfordrer derfor til en samordnet indsats på alle forvaltningsniveauer for at øge kendskabet til virkningerne af de forskellige elementer i EU's politikker og finansiering; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at EU's dagsorden for byerne bidrager til at håndtere spørgsmål fra bytrafik til luftkvalitet og fra cirkulær økonomi til integration af migranter og flygtninge. Udvalget understreger endvidere vigtigheden af partnerskaber mellem by- og landområder med henblik på at afhjælpe disse problemer på den mest effektive måde. Dagsordenen bistår også byerne og regionerne med udviklingen af stedbaserede innovative økosystemer og gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at tjenesteydelser af almen interesse og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er en integreret del af den europæiske sociale model og sociale markedsøkonomi og sikrer, at alle har ret og adgang til nødvendige varer og offentlige tjenester af høj kvalitet. Udvalget er fortaler for, at begrebet tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udvides til at omfatte nye sociale tjenester, såsom modtagelse og integration af flygtninge og indvandrere, socialt boligbyggeri, minimumsindkomst eller digital infrastruktur; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer til flere europæiske partnerskaber mellem kommuner, byer og regioner, herunder via venskabsprojekter, i bestræbelserne på at føre an i gennemførelsen af bedste praksis for håndtering af de samfundsmæssige udfordringer og den seneste videnskabelige viden på globalt plan. |
| --- | --- |

44.

c)   Håndtering af migrationsudfordringen og integration

| 45. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at de europæiske borgere er af den opfattelse, at migrationsudfordringen er en prøvesten for, hvordan »solidaritet« omsættes til praksis, men at man endnu ikke er nået til en fælles forståelse af, hvad solidaritet betyder i denne sammenhæng. Udvalget understreger den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder skal spille, når det gælder modtagelse og integration af migranter, men også når det gælder tilrettelæggelsen af en åben, rationel og human debat om disse følsomme emner; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fastholder, at kommuner, byer og regioner skal støttes i deres rolle i både krisestyring og langsigtet integration. EU skal sikre sammenhængende politiske rammer for migration og tilstrækkelig finansiel og teknisk støtte ud over medlemsstaternes støtte for at bidrage til integration af migranter på lokalt niveau; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at integrationspolitikker for migranter skal udvikles i partnerskaber mellem alle forvaltningsniveauer og støttes via hensigtsmæssige finansielle instrumenter på EU-niveau som del af en overordnet migrationspolitik i EU. Med henblik på at sikre de bedste chancer for en vellykket integration, hvilket er i både migranternes og værtssamfundets interesse, bør der tages højde for flere faktorer, herunder migranternes faglige og sproglige færdigheder, eksisterende familiemæssige bånd samt migranternes præferencer og eventuelle forudgående kontakter med værtslandet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bemærker, at en effektiv og menneskelig forvaltning af EU's ydre grænser og udviklingen af en fælles EU-migrationspolitik og et fælles asylsystem med høje fælles standarder er afgørende for alle kommuner, byer og regioner, især dem, der modtager flygtninge, og ved grænser, der i særlig høj grad rammes af migrationsbølger. Udvalget understreger også, at en sådan politik skal omfatte en samordnet tilgang til humanitær beskyttelse, nye muligheder for lovlig migration, herunder cirkulære migrationsordninger, samt en indsats for at modvirke årsagerne til migration og bekæmpe alle former for menneskehandel, navnlig med kvinder og børn i seksuelt øjemed, og at dette både kræver et hidtil uset politisk engagement på alle planer og passende midler. |
| --- | --- |

48.

d)   Beskyttelse af de sociale rettigheder og adgang til uddannelse samt fremme af kulturarven

| 49. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at borgerne i høj grad føler et behov for, at EU's sociale dimension udvikles i alle EU-politikker og -programmer som supplement til de eksisterende nationale eller regionale ligestillings- og socialsikringsordninger. Artikel 8 og 9 i TEUF udgør et retsgrundlag herfor og bør derfor håndhæves. Udvalget støtter endvidere gennemførelsen af den sociale søjle, hvori de lokale og regionale myndigheder bør spille en afgørende rolle, og opfordrer til indarbejdelse af en protokol om sociale fremskridt i EU-traktaterne. Udvalget mener, at sociale rettigheder bør sidestilles med økonomiske rettigheder og glæder sig over, at den sociale søjle er blevet indføjet i det europæiske semester. RU støtter ideen om en social resultattavle i det europæiske semester og er desuden fortaler for, at bindende sociale mål skal medtages i EU's primære ret; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fastholder, at sociale investeringer ikke blot bør betragtes som en omkostning for de offentlige finanser. Finansieringen af socialpolitikker og beskyttelsen af de sociale rettigheder, som det blev konstateret på topmødet i Göteborg i november 2017, har en klar europæisk merværdi, som er grundlæggende for at genopbygge borgernes tillid til integrationsprocessen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, hvor vigtigt det er at give borgerne adgang til lokale og retfærdige arbejdsmarkeder og iværksætte særlige foranstaltninger til at udrydde arbejdsløshed blandt de grupper der er hårdest ramt. Udvalget ønsker at udarbejde en plan for indarbejdelse af sociale mål i et fremadrettet program for socialpolitiske tiltag, der indeholder specifikke foranstaltninger til og konkret lovgivningsmæssig opfølgning på investeringer i mennesker, færdigheder, viden, social beskyttelse og inklusion; |
| --- | --- |

51.

| 52. | efterlyser et fuldt ud engageret EU, for så vidt angår fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder, navnlig med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder, som er et universelt, strukturelt og flerdimensionelt problem, der medfører uoverskuelige personlige, sociale og økonomiske omkostninger; |
| --- | --- |

52.

| 53. | fastholder, at det er afgørende at investere i unge, og opfordrer EU til at støtte de lokale og regionale myndigheder i deres bestræbelser på at dække efterspørgslen efter færdigheder og uddannelse. Udvalget efterlyser en ny »alliance for færdigheder og uddannelse« med det formål at fremme offentlige investeringer i uddannelse, mobilitet (Erasmus+), tværregionalt samarbejde, navnlig inden for grænseoverskridende områder, og tilskynde til mellemfolkelige udvekslinger, ikke bare i en erhvervsmæssig sammenhæng, men også på det kulturelle område; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet til, at de regionale myndigheder deltager i forvaltningen af instrumenter som Den Europæiske Socialfond og fonde til støtte for ungdomsgarantien, da det ofte er på regionalt plan, at disse aktive beskæftigelsespolitikker, herunder social innovation og ligestillingspolitikker, gennemføres; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger, at det på uddannelsesområdet ville være relevant at inkorporere de forskellige fælles elementer, som vi europæere deler inden for forskellige områder som historie, kultur, kulturarv og/eller hele det europæiske projekt, i pensum. Udvalget fremhæver i alle tilfælde vigtigheden af arbejdet med at udbrede den viden om det europæiske projekt til elever og studerende, der jævnligt udføres af de regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om, at de mange forskellige former for kulturarv er et værdifuldt aktiv for Europa, nemlig et instrument, som har potentiale til at fungere som løftestang for mere sammenhængende og bæredygtige regioner i EU, som kan bidrage til at styrke identiteten i en region og i hele Europa, og som i høj grad er udtryk for EU's motto »forenet i mangfoldighed«; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at turisme og kreative industrier kan omdanne regionernes kulturarv til en mulighed for jobskabelse og have afsmittende økonomiske virkninger, herunder via innovation og intelligente specialiseringsstrategier; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at Den Europæiske Union bør fremme og tilskynde til sproglig og kulturel diversitet, hvilket omfatter fremme af viden, innovation og interregionalt samarbejde på alle kulturelle områder samt nye forretningsmodeller inden for de kulturelle og kreative industrier. |
| --- | --- |

58.

e)   Fremme af forskning, innovation og digital omstilling

| 59. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at europæiske finansieringsprogrammer baseret på forskning, innovation, udveksling, partnerskab og mobilitet, der udbydes i intelligente byer, kan sikre bedre tjenester for borgerne og dermed forbedre deres livskvalitet. Udvalget understreger, at samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik også kan blive dynamiske og fremadskuende i kraft af forskning og innovation; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer til at øge graden af innovation i den offentlige sektor og i erhvervslivet, herunder ved hjælp af initiativer som »Science meets regions«, hvor politikere og forskere kan drøfte evidensbaseret beslutningstagning og give europæerne mulighed for sammen at skabe deres fremtid; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger, at digital omstilling og e-governance er en støtte for de lokale offentlige myndigheder. Borgerne og erhvervslivet sætter pris på den europæiske merværdi af sådanne investeringer, der ofte foretages som led i et grænseoverskridende eller tværregionalt samarbejde (herunder bredbånd for alle), fordi de øger den lokale økonomis modstandsdygtighed og bidrager til at forbedre livskvaliteten på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at byer er steder — både fysisk og digitalt — hvor borgerne kan mødes, få nye idéer, udnytte nye muligheder, designe fremtiden på en innovativ måde og få oplysninger om forandringer i samfundet og deres konsekvenser for borgerne. Byerne kan fremskynde processen med at gøre lokalsamfund i Europa mere digitalt forbundne; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder derfor om, at den digitale omstilling repræsenterer et nyt redskab til sikring af samhørighed og et effektivt instrument til at afhjælpe de demografiske udfordringer. Det er nødvendigt, at de fjerntliggende områder, landdistrikterne og regionerne i den yderste periferi forbliver digitalt forbundne og omdanner deres naturlige ulemper til fordele i overensstemmelse med princippet om territorial samhørighed. Innovationscentre, levende laboratorier, produktionslaboratorier, designbureauer, biblioteker, væksthuse og innovationslejre støttet af EU og lokale aktører sikrer lokaløkonomisk vækst og letter interessenternes adgang til digitale teknologier. |
| --- | --- |

63.

f)   Støtte til udvikling af landdistrikter, sikring af den fælles landbrugspolitik og fremme af lokal produktion

| 64. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at landdistrikter og områder på grænsen mellem land og by dækker 91 % af EU's territorium og er hjem for 60 % af den europæiske befolkning. Udvalget påpeger, at der er et betydeligt udviklingsefterslæb mellem byerne og landdistrikterne, hvor en følelse af forladthed i sidstnævnte kommer til udtryk i stigende euroskepsis. Udvalget mener derfor, at både den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken skal fortsætte med at fungere som solidaritetsbaserede redskaber til at fremme fornyelse inden for bæredygtigt og innovativt landbrug og udvikling af landdistrikterne, og at der bør tages højde for landdistrikterne i alle EU's politikker; |
| --- | --- |

64.

| 65. | påpeger, at det interregionale samarbejde kan være et afgørende element med hensyn til optimering af intelligente specialiseringsstrategier, da de skaber synergier og maksimerer udbyttet af den globale innovationsindsats; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger, at den måde, hvorpå vi producerer og forbruger fødevarer, har enorme lokale og globale konsekvenser, ikke blot for den enkelte borgers velvære, miljøet, biodiversiteten og klimaet, men også for vores helbred og økonomi. Udvalget opfordrer til udvikling og fremme af lokale markeder og korte fødevarekæder i form af fødevaresystemer med en specifik lokal dimension og insisterer på at fremme europæisk produktion af høj kvalitet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anser nedskæringerne i den fælles landbrugspolitiks anden søjle for at være uforholdsmæssige og er bekymret for, at dette indgreb vil ske på bekostning af landdistrikterne og modarbejde Kommissionens ønske om at styrke miljø- og naturbeskyttelsen samt bidraget til målene for klima- og ressourcebeskyttelse. |
| --- | --- |

67.

g)   Bæredygtighed, miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaforandringer

| 68. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at borgerne forventer globale og lokale tiltag til bekæmpelse af klimaforandringer og fremme af energieffektivitet. Bæredygtighed bør derfor integreres i alle EU-politikker, navnlig for så vidt angår reduktion af drivhusgasemissioner, energieffektivitet, renere mobilitet, produktion af vedvarende energi, kulstofdræn, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug. Udvalget opfordrer EU til at indføre passende retlige og politiske rammer, inden for hvilke regionerne og byerne kan udvikle deres egne initiativer til fremme af opnåelsen af Parismålene; |
| --- | --- |

68.

| 69. | minder om, at den globale borgmesterpagt for klima og energi og bottom up-gennemførelsesinitiativer spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af målene i Parisaftalen, og opfordrer EU til at støtte udviklingen af lokale tiltag til at nedbringe CO2-emissioner. Bæredygtighed og miljøbeskyttelse bør således integreres i alle EU-politikker i tråd med FN's mål for bæredygtig udvikling og EU's andre internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

69.

| 70. | understreger nødvendigheden af større synergier mellem netværk, projekter og aftaler, der har til formål at tackle klimaændringerne, og dem, der omhandler modstandsdygtighed over for katastrofer, såsom Sendairammen for katastrofeforebyggelse. |
| --- | --- |

70.

h)   Samarbejde ud over EU's grænser med henblik på at fremme stabilitet og udvikling

| 71. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at de lokale og regionale myndigheders rolle i det grænseoverskridende samarbejde og i bydiplomatiske aktiviteter uden for EU, især i udvidelsesprocessen og i EU's umiddelbare nærhed, er afgørende for at fremme græsrodsdemokrati, bæredygtig udvikling og stabilitet; |
| --- | --- |

71.

| 72. | minder om, at de lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i beskyttelsen af borgernes sikkerhed ved at forebygge voldelig radikalisering og beskytte det offentlige rum. Idet kriminalitet og terror foregår på tværs af grænserne, er borgerne og de lokale og regionale myndigheder nødt til at samarbejde, og dette samarbejde vil nyde godt af merværdien ved fælles EU-tiltag; |
| --- | --- |

72.

| 73. | minder om, at det er udvalgets holdning, at alle forslag om handelsliberalisering skal ledsages af en forudgående territorial konsekvensanalyse. Udvalget gentager også, at der bør iværksættes mekanismer på nationalt og lokalt plan, så aktørerne kan få adgang til relevant information om handelspolitik. Derudover bør handelsforhandlinger ledsages af en formel og deltagelsesbaseret dialog mellem de ansvarlige nationale myndigheder og de lokale og regionale myndigheder. Dette har afgørende betydning, især hvis handelsforhandlingerne også omfatter områder med delt kompetence med medlemsstaterne, idet det i disse sager ofte er tilfældet, at beslutningerne har indflydelse på de lokale og regionale myndigheders kompetencer. |
| --- | --- |

73.

Sikring af det nødvendige råderum for byer og regioner: et EU-budget for tiden efter 2020, der indfrier ambitionerne, med den nødvendige fleksibilitet til at træffe foranstaltninger og foretage investeringer

| 74. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at den flerårige finansielle ramme (FFR) skal afspejle EU's prioriteter og ambitioner med det formål at opfylde Unionens forpligtelser i henhold til traktaten og indfri borgernes forventninger. Udvalget er fortaler for en FFR, der udgør 1,3 % af EU-27's bruttonationalindkomst (BNI); |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger, at EU's budget ikke skal forstås som et kompromis mellem nettobetalere og nettomodtagere, men derimod som et fælles redskab til at nå EU's fælles mål ved at bidrage med merværdi i hele Europa. Udvalget støtter derfor Kommissionens konklusioner om, at vi alle nyder godt af den flerårige finansielle ramme, fordi de positive virkninger af et fælles marked, sikkerhed og samhørighed opvejer den enkeltes økonomiske bidrag til EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger, at EU's fremtid afhænger af et ambitiøst og effektivt EU-budget, der lever op til princippet om, at yderligere opgaver til EU skal gå hånd i hånd med yderligere ressourcer og udfasning af rabatter på nationale bidrag; |
| --- | --- |

76.

| 77. | understreger, at enhver fornyet centralisering af EU's budget, især ved underminering af programmer med delt forvaltning og stedbaserede tilgange, risikerer at bringe samhørigheden i EU i fare, hvilket skal undgås; |
| --- | --- |

77.

| 78. | minder om, at offentlige tjenester af høj kvalitet er afgørende for tilliden til institutionerne, eftersom borgerne bedømmer myndighederne ud fra deres erfaringer med leveringen af tjenesterne, og understreger — i lyset af at over en tredjedel af alle offentlige udgifter og over halvdelen af de offentlige investeringer foretages på subnationalt niveau — at niveauet af offentlige investeringer i EU fortsat er for lavt til at sikre passende offentlig infrastruktur og offentlige tjenester. Det er derfor afgørende at sikre tilstrækkelige offentlige investeringer; |
| --- | --- |

78.

| 79. | påpeger, at det ti år efter den finansielle krise, som i høj grad har haft en negativ indvirkning på de lokale og regionale myndigheders offentlige investeringer, er nødvendigt at styrke de lokale og regionale myndigheders investeringskapacitet ved at give dem det nødvendige skattemæssige råderum til at støtte offentlige investeringer og fremme lokale løsninger ved at styrke princippet om delt forvaltning baseret på partnerskab og flerniveaustyring og ved at udelukke offentlig medfinansiering af EU-programmer fra gældsberegningerne som led i stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

79.

Opbygning af Unionen nedefra: Tilliden til EU's demokratiske værdier skal genoprettes gennem græsrodsdeltagelse

a)   Fremme af EU-tiltag: De rette foranstaltninger skal træffes på det rette niveau

| 80. | Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at passende anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er afgørende for at bringe EU tættere på borgerne. Udvalget minder om, at det er vigtigt, at beslutningerne træffes så tæt på borgerne som muligt, og at der er behov for et fuldt ud ansvarligt og gennemsigtigt system for beslutningstagning i EU, hvor borgerne klart kan se, hvem der har det politiske ansvar for de beslutninger, der træffes (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | understreger, at det delte ansvar og den tætte forbindelse mellem princippet om flerniveaustyring og nærhedsprincippet er afgørende elementer i et reelt demokratisk EU; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at en konsekvent anvendelse af nærhedsprincippet skal være en fremtidig ledetråd for EU. Dette betyder »mere EU, hvor der er behov for mere EU« og »mindre EU, hvor behovet for EU er mindre«, hvilket skal sikre et mere effektivt og vellykket EU. Argumentet om beskyttelse af medlemsstaternes interesser mod EU's indblanding i sig selv er ikke konstruktivt i forbindelse med drøftelserne om Europas fremtid. Udvalget er bevidst om sin egen rolle som en af nærhedsprincippets »vogtere« og mener, at nærhedsprincippet bør opfattes som et dynamisk politisk og retligt begreb i den politiske beslutningsproces og i gennemførelsen af politikkerne med det formål at sikre, at de rette foranstaltninger træffes på det mest passende niveau og på det rigtige tidspunkt i borgernes bedste interesse. Udvalgets holdning støttes i den endelige rapport fra taskforcen om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som fremhæver en ny tilgang baseret på »aktiv nærhed«. Udvalget vil i et tæt samarbejde med de øvrige EU-institutioner, nationale parlamenter samt lokale og regionale myndigheder i hele Unionen arbejde for at gennemføre taskforcens anbefalinger; |
| --- | --- |

82.

| 83. | gentager sin opfordring til at kodificere og gennemføre principperne om flerniveaustyring og partnerskab i en interinstitutionel adfærdskodeks og til at tilføje dem i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning. Ud over samhørighedspolitikken skal forvaltning på flere niveauer indarbejdes i alle lovgivningsmæssige bestemmelser i politikker med regional indvirkning (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | mener, at det er afgørende at modvirke enhver ændring i retning mod centralisering og støtte udviklingen af passende stedbaserede og effektive løsninger på lokalt plan, navnlig i den fremtidige samhørighedspolitik, der fungerer som model i forvaltningsmæssig henseende — også inden for andre politikområder; |
| --- | --- |

84.

| 85. | er fortaler for videreudvikling af de eksisterende territoriale konsekvensanalyser med henblik på at skabe effektive tilbagemeldingssløjfer, der tager højde for de europæiske regioners mangfoldighed og EU-politikkernes meget forskellige konsekvenser for de forskellige lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

85.

b)   Inddragelse af regioner og byer: fornyelse af det europæiske demokrati ved hjælp af medejerskab og effektivitet

| 86. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at EU's politikker skal give borgerne indflydelse på de spørgsmål, der er vigtige i deres liv. Borgerne søger løsninger på lokalt niveau og ønsker, at de lokale myndigheder i højere grad bidrager til at definere problemerne og hjælper med at løse dem. Denne personcentrerede, borgerstyrede tilgang kan løse mange lokale udfordringer og viser, hvordan EU er relevant for borgerne. Det betyder også, at EU's politik skal fokusere på at styrke byernes og regionernes rolle ved at inddrage borgerne i partnerskaber mellem offentlige myndigheder, private virksomheder og borgere; |
| --- | --- |

86.

| 87. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder bidrager med merværdi til EU's politikker og fungerer som laboratorier for udvikling og gennemførelse af de samfundsmæssige nyskabelser, solidaritetspolitikker og inkluderende politikker, som borgerne forventer af EU; |
| --- | --- |

87.

| 88. | bemærker, at ikke alle borgernes problemer kan løses ved detailregulering via EU-lovgivning. Nærhedsprincippet handler ikke kun om, hvorvidt det er juridisk muligt for EU at lovgive men også om, hvorvidt løsningerne giver mening for borgerne. Hvis borgerne oplever, at EU kommer med løsninger, som ikke giver mening i hverdagen, vil det blot skabe større modstand mod EU; |
| --- | --- |

88.

| 89. | er overbevist om, at EU's institutionelle system er nødt til at fortsætte med at udvikle og tilpasse sig til nye udfordringer med det formål at opnå en inkluderende, gennemsigtig, demokratisk og effektiv beslutningstagning. Udvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheders rolle, som repræsenteret i RU, i højere grad bør anerkendes bredt, både i den daglige forvaltning af EU-anliggender og i fremtidige tilpasninger til EU-traktaterne, hvor RU bør være repræsenteret med fulde rettigheder i et eventuelt kommende konvent; |
| --- | --- |

89.

| 90. | er overbevist om, at den lokale og regionale dimension skal anerkendes i det europæiske semester, og at de lokale og regionale myndigheder derfor fra begyndelsen af forberedelserne til den årlige vækstundersøgelse skal inddrages i udarbejdelsen af landerapporterne og i de nationale reformprogrammer. Udvalget mener, at resultattavlen for proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) til dette formål bør forbedres ved at tilføje regionale indikatorer, som vil bidrage til at fremme og opretholde den regionale dimension af arbejdet med det europæiske semester; |
| --- | --- |

90.

| 91. | mener, at EU's demokratiske legitimitet, og især Den Økonomiske og Monetære Unions legitimitet, bør styrkes ved at sætte principperne om sociale fremskridt og lige muligheder i fokus i EU's beslutningsproces, således at beskæftigelsesmæssige og sociale standarder ikke behandles som perifere i forhold til den makroøkonomiske tilpasningsproces; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mener, at bedre inddragelse af regioner og regionale parlamenter i EU's beslutningsproces kan sikre bedre demokratisk kontrol og ansvarlighed. |
| --- | --- |

92.

c)   Fremme af borgernes deltagelse i EU's politikker og fælles etablering af en permanent dialog med befolkningen efter 2019

| 93. | Det Europæiske Regionsudvalg minder desuden om, at EU kun vil opnå tillid og troværdighed, hvis og når Unionen giver borgerne en bedre forklaring på den europæiske merværdi og det argument og de nødvendige kompromiser, der ligger til grund for EU's beslutninger. Udvalget anmoder i den forbindelse om en større indsats for at støtte flersprogede, europæiske medier og informationsformater, herunder let forståelige fortællinger, og for udvikling og udbredelse af europæiske undervisningsmoduler om medborgerskab til forskellige uddannelsesniveauer såvel som en væsentligt større støtte til møder mellem borgere på tværs af de europæiske grænser (udvekslingsordninger på uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveau, venskabsprogrammer osv....); |
| --- | --- |

93.

| 94. | understreger, at deltagelsesbaserede instrumenter, såsom det europæiske borgerinitiativ (14), bør styrkes. Som et supplerende redskab til de eksisterende strukturer i det repræsentative demokrati på EU-plan og med henblik på innovative yderligere elementer af deltagelsesbaseret beslutningstagning og permanent dialog kan europæiske borgerinitiativer hjælpe med at mobilisere borgerne omkring en fælles sag, fremhæve den europæiske dimension af vigtige politiske spørgsmål samt fremme afholdelsen af fælleseuropæiske debatter og den tilsvarende offentlige mening; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opfordrer sine medlemmer til fortsat at gå i dialog med borgerne og lytte til dem i forbindelse med lokale arrangementer, »rådhusmøder« og borgerdialoger med henblik på at nå ud til alle regioner i EU-27 og opfordrer de andre institutioner til at bakke op om en fælles indsats. Udvalget fremhæver i den forbindelse målet om at tilrettelægge borgerdialoger i alle EU's regioner inden valget til Europa-Parlamentet i 2019 og opfordrer sine medlemmer til at afholde særlige møder i deres lokale eller regionale forsamlinger sammen med de lokale borgere og deres foreninger for at samle input til de spørgsmål om Europas fremtid, der er medtaget i RU's eget og i Kommissionens spørgeskema. Udvalget understreger den afgørende betydning af decentraliseret information om EU-politikkerne og de politiske beslutninger, der ligger til grund for dem, samt nødvendigheden af at EU-institutionerne støtter de lokale og regionale bestræbelser og initiativer i den retning; |
| --- | --- |

95.

| 96. | fremhæver, at borgerhøringer også bør nå ud til de borgere, der ofte overses i forbindelse med eller ikke er interesserede i høringsprocessen. Det er vigtigt at sikre en ægte inkluderende og repræsentativ dialog med borgerne for at undgå, at debatten domineres af dem, der allerede er tilhængere eller modstandere af EU eller et bestemt politisk anliggende; |
| --- | --- |

96.

| 97. | understreger, at kommunikation og permanent dialog med borgerne er afgørende i alle politiske systemer og derfor afgørende for at øge EU's demokratiske legitimitet og bringe Europa tættere på borgerne; |
| --- | --- |

97.

| 98. | minder i den forbindelse om, at dialogen med borgerne ikke må være begrænset til perioderne op til valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

98.

| 99. | forpligter sig til inden valget til Europa-Parlamentet i 2019 at foreslå en metode til et permanent og struktureret system for dialog mellem borgerne og EU's politikere og institutioner, som involverer de lokale og regionale myndigheder i RU's regi og bygger på en gennemsigtig proces for opnåelsen af borgernes input, således at de får den nødvendige mulighed for og information til at identificere og drøfte de spørgsmål, de lægger mest vægt på. Resultaterne bør indarbejdes i EU's beslutningsproces, hvorefter der bør gives en reel feedback om indvirkningen af borgernes bidrag; |
| --- | --- |

99.

| 100. | er overbevist om, at udvalgets medlemmer ved at give feedback til borgerne i forbindelse med deres politiske arbejde kan styrke forbindelsen med græsrødderne og øge borgernes tillid til »EU-politikkerne«. |
| --- | --- |

100.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Brev fra formanden for Det Europæiske Råd til formanden for Det Europæiske Regionsudvalg, 8. november 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf.

1

(2)  Hensigtserklæring til formand Antonio Tajani og premierminister Jüri Ratas, 13. september 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_da.pdf.

2

(3)  Luc Van den Brande — formand Junckers særlige rådgiver, Reaching out to EU citizens: a new opportunity, oktober 2017.

3

(4)  RU’s udtalelse om Rapport om unionsborgerskab 2017, COR-2017-01319, ordfører: Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Europa-Parlamentets beslutninger fra 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde ved at drage fordel af Lissabontraktatens potentiale, P8_TA (2017)0049, om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur, P8_TA (2017)0048, og om budgetmæssig kapacitet for euroområdet, P8_TA (2017)0050.

5

(6)  Såsom Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

6

(7)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, marts 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  Det Europæiske Regionsudvalg, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities, april 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf.

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities

(9)  Eurobarometer — Public opinion in the European Union, bilag, nr. 88, november 2017, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142. Eurobarometer — Future of Europe, nr. 467, september-oktober 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179. Eurobarometerundersøgelse bestilt af Europa-Parlamentet, Democracy on the move one year ahead of European election, nr. 89.2, maj 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf.

9

Future of Europe

Democracy on the move one year ahead of European election

(10)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, marts 2018.

10

Reflecting on the future of the European Union

(11)  Kommissionen, Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Min region, mit Europa, vores fremtid: Den 7. rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed, september 2017.

11

(12)  Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om Kommissionens hvidbog om Europas fremtid: EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier (2017/C 306/01).

12

(13)  RU's udtalelse, Oplæg om fremtiden for EU's finanser, COR-2017-03718, ordfører: Marek Woźniak.

13

(14)  RU's udtalelse, Forordning om det europæiske borgerinitiativ, COR-2017-04989, ordfører: Luc Van den Brande.

14

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/16

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed

(2018/C 461/03)

| Hovedordfører: | Doris KAMPUS (AT/PES), medlem af delstatsregeringen i Steiermark med ansvar for sociale anliggender, beskæftigelse og integration |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed af 13. marts 2018 (tekst af relevans for EØS og for Schweiz)
  COM(2018) 131 final |

Hovedordfører:

Doris KAMPUS (AT/PES), medlem af delstatsregeringen i Steiermark med ansvar for sociale anliggender, beskæftigelse og integration

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed af 13. marts 2018 (tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

COM(2018) 131 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Der bør oprettes en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (»myndigheden«), der skal bidrage til at styrke retfærdigheden i og tilliden til det indre marked. Med henblik herpå bør myndigheden støtte medlemsstaternes og Kommissionens bestræbelser for at fremme enkeltpersoners og arbejdsgiveres adgang til oplysninger om deres rettigheder og pligter samt til relevante tjenester i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, støtte overholdelse af reglerne og samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre effektiv anvendelse af EU-lovgivningen på disse områder og mægle og lette en løsning i tilfælde af tvister på tværs af grænserne eller forstyrrelser på arbejdsmarkedet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

Der bør oprettes en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (»myndigheden«), der skal bidrage til at styrke retfærdigheden i og tilliden til det indre marked. Med henblik herpå bør myndigheden støtte medlemsstaternes og Kommissionens bestræbelser for at fremme enkeltpersoners og arbejdsgiveres adgang til oplysninger om deres rettigheder og pligter samt til relevante tjenester i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, støtte overholdelse af reglerne og samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre effektiv anvendelse af EU-lovgivningen på disse områder og mægle og lette en løsning i tilfælde af tvister på tværs af grænserne eller forstyrrelser på arbejdsmarkedet.

| (5) | Der bør oprettes en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (»myndigheden«), der skal bidrage til at styrke retfærdigheden i og tilliden til det indre marked. Med henblik herpå bør myndigheden støtte medlemsstaternes og Kommissionens bestræbelser for at fremme enkeltpersoners og arbejdsgiveres adgang til oplysninger om deres rettigheder og pligter samt til relevante tjenester i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, støtte overholdelse af reglerne og samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre effektiv anvendelse af EU-lovgivningen på disse områder og mægle og lette en løsning i tilfælde af tvister på tværs af grænserne eller forstyrrelser på arbejdsmarkedet.
  Dette omfatter også en konsekvent og effektiv håndhævelsesordning. |
| --- | --- |

(5)

Der bør oprettes en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (»myndigheden«), der skal bidrage til at styrke retfærdigheden i og tilliden til det indre marked. Med henblik herpå bør myndigheden støtte medlemsstaternes og Kommissionens bestræbelser for at fremme enkeltpersoners og arbejdsgiveres adgang til oplysninger om deres rettigheder og pligter samt til relevante tjenester i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, støtte overholdelse af reglerne og samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre effektiv anvendelse af EU-lovgivningen på disse områder og mægle og lette en løsning i tilfælde af tvister på tværs af grænserne eller forstyrrelser på arbejdsmarkedet.
  Dette omfatter også en konsekvent og effektiv håndhævelsesordning.

Begrundelse

Til sikring af en klar, retfærdig og effektiv håndhævelse af EU-reglerne om arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne og koordinering af de sociale sikringsordninger har de nationale og regionale myndigheder brug for passende håndhævelsesmekanismer, der også har en afskrækkende forebyggende funktion.

Anbefalet ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 14a (ny)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (14a) | Af hensyn til en styrket retssikkerhed og ensartet anvendelse af lovgivningen (også hos de lokalt ansvarlige domstole) er det nødvendigt med regler for den juridiske anvendelse af oplysninger (f.eks. antagelighed som bevismateriale), der indsamles i forbindelse med inspektioner. Det bør sikres, at resultaterne af fælles inspektioner kan anvendes på ensartet vis. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(14a)

Af hensyn til en styrket retssikkerhed og ensartet anvendelse af lovgivningen (også hos de lokalt ansvarlige domstole) er det nødvendigt med regler for den juridiske anvendelse af oplysninger (f.eks. antagelighed som bevismateriale), der indsamles i forbindelse med inspektioner. Det bør sikres, at resultaterne af fælles inspektioner kan anvendes på ensartet vis.

Begrundelse

Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) har i årevis anbefalet, at status for fælles aktioner defineres på EU-niveau.

Anbefalet ændring 3

Forslag til forordning

Artikel 5, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | at koordinere og yde bistand i forbindelse med samordnede og fælles inspektioner, jf. artikel 9 og 10 |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

at koordinere og yde bistand i forbindelse med samordnede og fælles inspektioner, jf. artikel 9 og 10

| c) | at
  intensivere,
  koordinere og yde bistand i forbindelse med samordnede og fælles inspektioner, jf. artikel 9 og 10 |
| --- | --- |

c)

at
  intensivere,
  koordinere og yde bistand i forbindelse med samordnede og fælles inspektioner, jf. artikel 9 og 10

Begrundelse

Karakteren af de nationale kompetente myndigheders samordnede og fælles inspektioner bør skærpes betydeligt, så resultaterne heraf bliver lettere at håndhæve.

Anbefalet ændring 4

Forslag til forordning

Artikel 5, litra h) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | h) | at lette videreførelsen af arbejdet i de eksisterende fungerende strukturer, herunder de grænseoverskridende Eurespartnerskaber, der fremmer samarbejdet i grænseregioner med henblik på at understøtte rimelig mobilitet på tværs af grænserne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

h)

at lette videreførelsen af arbejdet i de eksisterende fungerende strukturer, herunder de grænseoverskridende Eurespartnerskaber, der fremmer samarbejdet i grænseregioner med henblik på at understøtte rimelig mobilitet på tværs af grænserne.

Begrundelse

Kommissionen bør følge op på sit tilsagn om synergieffekter og integration af eksisterende fungerende strukturer (som f.eks. de grænseoverskridende Eurespartnerskaber, der er vigtige for regionerne) og afsætte de nødvendige midler til dette formål.

Anbefalet ændring 5

Forslag til forordning

Artikel 6, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | at give relevante oplysninger til arbejdsgiverne om arbejdsretlige regler og leve- og arbejdsvilkår for arbejdstagere i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, herunder udstationerede arbejdstagere, |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

at give relevante oplysninger til arbejdsgiverne om arbejdsretlige regler og leve- og arbejdsvilkår for arbejdstagere i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, herunder udstationerede arbejdstagere,

| c) | at give relevante oplysninger til arbejdsgiverne
  og arbejdstagerne
  om arbejdsretlige regler og leve- og arbejdsvilkår for arbejdstagere i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, herunder udstationerede arbejdstagere, |
| --- | --- |

c)

at give relevante oplysninger til arbejdsgiverne
  og arbejdstagerne
  om arbejdsretlige regler og leve- og arbejdsvilkår for arbejdstagere i forbindelse med arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, herunder udstationerede arbejdstagere,

Begrundelse

Skræddersyet information bør stilles til rådighed for alle parter på arbejdsmarkedet.

Anbefalet ændring 6

Forslag til forordning

Artikel 6, litra g) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | g) | at fremme informationsstrømmen mellem de regioner, byer og kommuner, der er berørt af mobilitet, således at viden og erfaringer kan udveksles og videregives på en struktureret måde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

g)

at fremme informationsstrømmen mellem de regioner, byer og kommuner, der er berørt af mobilitet, således at viden og erfaringer kan udveksles og videregives på en struktureret måde.

Begrundelse

Oplysninger om lokale forhold og lokale erfaringer yder et vigtigt bidrag til at forbedre samarbejdet, opbygge kapacitet samt udnytte og styrke den eksisterende viden.

Anbefalet ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 7, stk. 1, litra e) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | e) | at fremme udvekslingen af god praksis mellem regioner, byer og kommuner, der er berørt af mobilitet, og videreformidle erfaringerne på området. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

e)

at fremme udvekslingen af god praksis mellem regioner, byer og kommuner, der er berørt af mobilitet, og videreformidle erfaringerne på området.

Begrundelse

Der bør også sikres en udveksling af erfaringer på tjenesteområdet.

Anbefalet ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 8, stk. 1, litra d)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | at lette håndhævelsesprocedurerne på tværs af grænserne for sanktioner og bøder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

d)

at lette håndhævelsesprocedurerne på tværs af grænserne for sanktioner og bøder

| d) | at lette håndhævelsesprocedurerne på tværs af grænserne for
  nationale
  sanktioner og bøder
  og udarbejde forslag for at fremme større gennemsigtighed og konsekvens i forbindelse med gennemførelsen af disse nationale sanktioner på tværs af grænserne |
| --- | --- |

d)

at lette håndhævelsesprocedurerne på tværs af grænserne for
  nationale
  sanktioner og bøder
  og udarbejde forslag for at fremme større gennemsigtighed og konsekvens i forbindelse med gennemførelsen af disse nationale sanktioner på tværs af grænserne

Begrundelse

De uklare regler for ansvarsfordelingen ved gennemførelsen af nationale sanktioner og bøder på tværs af grænserne udgør en risiko for den effektive anvendelse af EU-retten i det grænseoverskridende samarbejde mellem regionale myndigheder.

Anbefalet ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 9, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Efter anmodning fra en eller flere medlemsstater koordinerer myndigheden samordnede eller fælles inspektioner på de områder, der er omfattet af myndighedens beføjelser. Anmodningen kan komme fra en eller flere medlemsstater. Myndigheden kan også foreslå myndighederne i de berørte medlemsstater at foretage en samordnet eller fælles inspektion. | 1.   Efter anmodning fra en eller flere medlemsstater koordinerer myndigheden samordnede eller fælles inspektioner på de områder, der er omfattet af myndighedens beføjelser. Anmodningen kan komme fra en eller flere medlemsstater
  i overensstemmelse med national praksis på arbejdsmarkedsområdet i de pågældende medlemsstater
  . Myndigheden kan også foreslå myndighederne i de berørte medlemsstater at foretage en samordnet eller fælles inspektion. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Efter anmodning fra en eller flere medlemsstater koordinerer myndigheden samordnede eller fælles inspektioner på de områder, der er omfattet af myndighedens beføjelser. Anmodningen kan komme fra en eller flere medlemsstater. Myndigheden kan også foreslå myndighederne i de berørte medlemsstater at foretage en samordnet eller fælles inspektion.

1.   Efter anmodning fra en eller flere medlemsstater koordinerer myndigheden samordnede eller fælles inspektioner på de områder, der er omfattet af myndighedens beføjelser. Anmodningen kan komme fra en eller flere medlemsstater
  i overensstemmelse med national praksis på arbejdsmarkedsområdet i de pågældende medlemsstater
  . Myndigheden kan også foreslå myndighederne i de berørte medlemsstater at foretage en samordnet eller fælles inspektion.

Begrundelse

Begrundelse

De mange forskelligartede nationale traditioner for tilsynet med overholdelsen af de retlige forpligtelser (herunder institutioner, som samarbejder med de nationale myndigheder) bør respekteres.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 9, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hvis en medlemsstats myndighed beslutter ikke at deltage i eller foretage den samordnede eller fælles inspektion, der er omhandlet i stk. 1, skal den i god tid skriftligt underrette myndigheden om grundene til sin beslutning. I sådanne tilfælde skal myndigheden underrette de øvrige berørte nationale myndigheder. | Hvis en medlemsstats myndighed beslutter ikke at deltage i eller foretage den samordnede eller fælles inspektion, der er omhandlet i stk. 1, skal den i god tid skriftligt underrette myndigheden om grundene til sin beslutning. I sådanne tilfælde skal myndigheden underrette de øvrige berørte nationale myndigheder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hvis en medlemsstats myndighed beslutter ikke at deltage i eller foretage den samordnede eller fælles inspektion, der er omhandlet i stk. 1, skal den i god tid skriftligt underrette myndigheden om grundene til sin beslutning. I sådanne tilfælde skal myndigheden underrette de øvrige berørte nationale myndigheder.

Hvis en medlemsstats myndighed beslutter ikke at deltage i eller foretage den samordnede eller fælles inspektion, der er omhandlet i stk. 1, skal den i god tid skriftligt underrette myndigheden om grundene til sin beslutning. I sådanne tilfælde skal myndigheden underrette de øvrige berørte nationale myndigheder.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 10, stk. 5a (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Resultaterne af de fælles inspektioner kan af de kompetente myndigheder i de deltagende medlemsstater anvendes som bevismateriale med samme juridiske værdi som dokumenter, der er indsamlet under deres egen jurisdiktion. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5a.
     
  Resultaterne af de fælles inspektioner kan af de kompetente myndigheder i de deltagende medlemsstater anvendes som bevismateriale med samme juridiske værdi som dokumenter, der er indsamlet under deres egen jurisdiktion.

Begrundelse

Begrundelse

Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) har i årevis anbefalet, at den retligt bindende karakter af fælles aktioner defineres på EU-niveau.

Et styrket samarbejde bør også omfatte, at den juridiske anvendelighed af resultaterne af de fælles inspektioner er reguleret og sikret på alle myndighedsniveauer.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 11, stk. 2, litra d) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | d) | at sikre, at denne viden holdes ajour gennem tilrettelæggelsen af en regelmæssig informationsudveksling mellem de mest berørte regioner, byer og kommuner i både modtagerlande og oprindelseslande. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

d)

d)

at sikre, at denne viden holdes ajour gennem tilrettelæggelsen af en regelmæssig informationsudveksling mellem de mest berørte regioner, byer og kommuner i både modtagerlande og oprindelseslande.

at sikre, at denne viden holdes ajour gennem tilrettelæggelsen af en regelmæssig informationsudveksling mellem de mest berørte regioner, byer og kommuner i både modtagerlande og oprindelseslande.

Begrundelse

Begrundelse

Også hvad angår analyser og risikovurderinger bør der være tale om en regelmæssig udveksling af erfaringer med input fra de regioner, der er mest berørt.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 18 (ny)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Bestyrelsen består af en højtstående repræsentant for hver medlemsstat
  og
  to repræsentanter for Kommissionen, der alle har stemmeret. | 1.   Bestyrelsen består af en højtstående repræsentant for hver medlemsstat, to repræsentanter for Kommissionen
  og en repræsentant for medlemsstaternes regionale myndigheder
  , der alle har stemmeret. |
| 2.   Hvert medlem af bestyrelsen har en suppleant. Suppleanten er medlemmets stedfortræder i dettes fravær. | 2.   Hvert medlem af bestyrelsen har en suppleant. Suppleanten er medlemmets stedfortræder i dettes fravær. |
| 3.   Bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer deres medlemsstater, og deres suppleanter udpeges af deres respektive medlemsstater på baggrund af deres viden på de områder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, forvaltningsmæssige og budgetmæssige færdigheder. | 3.   Bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer deres medlemsstater, og deres suppleanter udpeges af deres respektive medlemsstater på baggrund af deres viden på de områder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, forvaltningsmæssige og budgetmæssige færdigheder. |
| Kommissionen udpeger selv de medlemmer, der repræsenterer den. | Kommissionen udpeger selv de medlemmer, der repræsenterer den. |
| | Repræsentanten for medlemsstaternes regionale myndigheder udpeges af Regionsudvalget blandt de medlemmer, som kommer fra medlemsstater af Den Europæiske Union, hvor regionerne har delt lovgivningskompetence inden for beskæftigelsespolitikken. |
| Medlemsstaterne
  og
  Kommissionen bestræber sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i bestyrelsens arbejde. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen. | Medlemsstaterne, Kommissionen
  og Regionsudvalget
  bestræber sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i bestyrelsens arbejde. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen. |
| 4.   Medlemmer og deres suppleanter udpeges for fire år. Denne periode kan forlænges. | 4.   Medlemmer og deres suppleanter udpeges for fire år. Denne periode kan forlænges. |
| 5.   Repræsentanter fra tredjelande, som anvender EU-lovgivningen på de områder, der er omfattet af denne forordning, kan deltage i bestyrelsens møder som observatører. | 5.   Repræsentanter fra tredjelande, som anvender EU-lovgivningen på de områder, der er omfattet af denne forordning, kan deltage i bestyrelsens møder som observatører. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Bestyrelsen består af en højtstående repræsentant for hver medlemsstat
  og
  to repræsentanter for Kommissionen, der alle har stemmeret.

1.   Bestyrelsen består af en højtstående repræsentant for hver medlemsstat, to repræsentanter for Kommissionen
  og en repræsentant for medlemsstaternes regionale myndigheder
  , der alle har stemmeret.

2.   Hvert medlem af bestyrelsen har en suppleant. Suppleanten er medlemmets stedfortræder i dettes fravær.

2.   Hvert medlem af bestyrelsen har en suppleant. Suppleanten er medlemmets stedfortræder i dettes fravær.

3.   Bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer deres medlemsstater, og deres suppleanter udpeges af deres respektive medlemsstater på baggrund af deres viden på de områder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, forvaltningsmæssige og budgetmæssige færdigheder.

3.   Bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer deres medlemsstater, og deres suppleanter udpeges af deres respektive medlemsstater på baggrund af deres viden på de områder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, under hensyntagen til relevante ledelsesmæssige, forvaltningsmæssige og budgetmæssige færdigheder.

Kommissionen udpeger selv de medlemmer, der repræsenterer den.

Kommissionen udpeger selv de medlemmer, der repræsenterer den.

Repræsentanten for medlemsstaternes regionale myndigheder udpeges af Regionsudvalget blandt de medlemmer, som kommer fra medlemsstater af Den Europæiske Union, hvor regionerne har delt lovgivningskompetence inden for beskæftigelsespolitikken.

Repræsentanten for medlemsstaternes regionale myndigheder udpeges af Regionsudvalget blandt de medlemmer, som kommer fra medlemsstater af Den Europæiske Union, hvor regionerne har delt lovgivningskompetence inden for beskæftigelsespolitikken.

Medlemsstaterne
  og
  Kommissionen bestræber sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i bestyrelsens arbejde. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

og

Medlemsstaterne, Kommissionen
  og Regionsudvalget
  bestræber sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i bestyrelsens arbejde. Alle parter tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

og Regionsudvalget

4.   Medlemmer og deres suppleanter udpeges for fire år. Denne periode kan forlænges.

4.   Medlemmer og deres suppleanter udpeges for fire år. Denne periode kan forlænges.

5.   Repræsentanter fra tredjelande, som anvender EU-lovgivningen på de områder, der er omfattet af denne forordning, kan deltage i bestyrelsens møder som observatører.

5.   Repræsentanter fra tredjelande, som anvender EU-lovgivningen på de områder, der er omfattet af denne forordning, kan deltage i bestyrelsens møder som observatører.

Begrundelse

Begrundelse

I nogle medlemsstater er kompetencen inden for beskæftigelsespolitikken delt mellem stat og regioner. Derfor bør der være en repræsentant for de regionale myndigheder i arbejdsmarkedsmyndighedens bestyrelse, således at der sikres en ligelig repræsentation af interesser.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle betragtninger og principiel vurdering af forslaget

Generelle betragtninger og principiel vurdering af forslaget

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over forslagets målsætning om at styrke retfærdigheden på og tilliden til det indre marked gennem en mere effektiv anvendelse af EU-lovgivningen vedrørende arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne og koordinering af de sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over forslagets målsætning om at styrke retfærdigheden på og tilliden til det indre marked gennem en mere effektiv anvendelse af EU-lovgivningen vedrørende arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne og koordinering af de sociale sikringsordninger;

| 2. | støtter fremgangsmåden baseret på en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, der skal bistå medlemsstaterne i bekæmpelsen af uregelmæssigheder i tilknytning til den frie bevægelighed for arbejdstagere, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser og dermed forbedre mobilitetens kvalitet; |
| --- | --- |

2.

støtter fremgangsmåden baseret på en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, der skal bistå medlemsstaterne i bekæmpelsen af uregelmæssigheder i tilknytning til den frie bevægelighed for arbejdstagere, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser og dermed forbedre mobilitetens kvalitet;

| 3. | understreger det faktum, at misbrug af disse friheder ikke kun svækker EU's samhørighed, men at det også har betydelige negative sociale, økonomiske og budgetmæssige følger for regioner, byer, kommuner og borgerne selv; |
| --- | --- |

3.

understreger det faktum, at misbrug af disse friheder ikke kun svækker EU's samhørighed, men at det også har betydelige negative sociale, økonomiske og budgetmæssige følger for regioner, byer, kommuner og borgerne selv;

| 4. | gentager i den henseende, at dette misbrug reducerer skatteindtægter og socialsikringsbidrag og har en negativ indvirkning på beskæftigelse, arbejdsvilkår, konkurrence, erhvervsudvikling og regional udvikling, velfærd og social sikring; |
| --- | --- |

4.

gentager i den henseende, at dette misbrug reducerer skatteindtægter og socialsikringsbidrag og har en negativ indvirkning på beskæftigelse, arbejdsvilkår, konkurrence, erhvervsudvikling og regional udvikling, velfærd og social sikring;

| 5. | støtter derfor en større sammenhæng og bedre vilkår for samarbejdet mellem nationale myndigheder, der i øjeblikket hæmmes af territoriale jurisdiktionsgrænser i forbindelse med en effektiv gennemførelse af de eksisterende regler i grænseoverskridende situationer; |
| --- | --- |

5.

støtter derfor en større sammenhæng og bedre vilkår for samarbejdet mellem nationale myndigheder, der i øjeblikket hæmmes af territoriale jurisdiktionsgrænser i forbindelse med en effektiv gennemførelse af de eksisterende regler i grænseoverskridende situationer;

| 6. | understreger, at bedre koordinering på EU-niveau af sanktionerne for overtrædelse af lovgivningen om arbejdskraftens mobilitet kan have afskrækkende virkning i forhold til manglende overholdelse af reglerne og yde et væsentligt bidrag til, at håndhævelsessystemet bliver mere effektivt bl.a. i overensstemmelse med artikel 81 og 82 i EUF-traktaten. Det ville endvidere styrke tilliden og retfærdigheden i det indre marked ved bl.a. at sikre klare rammer for virksomheder og lige vilkår. For at denne koordinering kan blive en realitet, skal der anvendes alle nødvendige midler (f.eks. forbindelser mellem IT-platforme eller telesystemer og andre kommunikationsmidler); |
| --- | --- |

6.

understreger, at bedre koordinering på EU-niveau af sanktionerne for overtrædelse af lovgivningen om arbejdskraftens mobilitet kan have afskrækkende virkning i forhold til manglende overholdelse af reglerne og yde et væsentligt bidrag til, at håndhævelsessystemet bliver mere effektivt bl.a. i overensstemmelse med artikel 81 og 82 i EUF-traktaten. Det ville endvidere styrke tilliden og retfærdigheden i det indre marked ved bl.a. at sikre klare rammer for virksomheder og lige vilkår. For at denne koordinering kan blive en realitet, skal der anvendes alle nødvendige midler (f.eks. forbindelser mellem IT-platforme eller telesystemer og andre kommunikationsmidler);

| 7. | støtter tildelingen af en operationel rolle til Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed, der skal overtage tekniske opgaver fra de eksisterende strukturer for at integrere og videreudvikle disse og på den måde afhjælpe de identificerede mangler i systemet og skabe synergier; |
| --- | --- |

7.

støtter tildelingen af en operationel rolle til Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed, der skal overtage tekniske opgaver fra de eksisterende strukturer for at integrere og videreudvikle disse og på den måde afhjælpe de identificerede mangler i systemet og skabe synergier;

| 8. | påpeger, at opgaver og ansvarsområder bør være klart defineret, så der på alle niveauer af den offentlige forvaltning kan føres et målrettet og effektivt samarbejde, hvor overlapning med eksisterende strukturer ikke forekommer; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at opgaver og ansvarsområder bør være klart defineret, så der på alle niveauer af den offentlige forvaltning kan føres et målrettet og effektivt samarbejde, hvor overlapning med eksisterende strukturer ikke forekommer;

| 9. | gør opmærksom på, at det foreslåede aktivitetsområde for Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed omfatter en bred vifte af nationale, regionale og lokale praksisser og retsforhold. Udvalget fremhæver, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds mandat bør være foreneligt med denne mangfoldighed. Der bør ligeledes tages højde for den akkumulerede viden. |
| --- | --- |

9.

gør opmærksom på, at det foreslåede aktivitetsområde for Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed omfatter en bred vifte af nationale, regionale og lokale praksisser og retsforhold. Udvalget fremhæver, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds mandat bør være foreneligt med denne mangfoldighed. Der bør ligeledes tages højde for den akkumulerede viden.

Kritisk vurdering af mål og opgaver set i regionernes perspektiv

Kritisk vurdering af mål og opgaver set i regionernes perspektiv

| 10. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at især arbejdstagere, der befinder sig i en grænseoverskridende situation, udgør en sårbar gruppe i Europa, hvis rettigheder, som følge af deres mobilitet mellem udsendelses- og værtsregionen lettere overtrædes; |
| --- | --- |

10.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at især arbejdstagere, der befinder sig i en grænseoverskridende situation, udgør en sårbar gruppe i Europa, hvis rettigheder, som følge af deres mobilitet mellem udsendelses- og værtsregionen lettere overtrædes;

| 11. | gentager, at det regionale og lokale niveau umiddelbart mærker konsekvenserne af uregelmæssigheder vedrørende arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, at de er tættest på borgerne og dermed på de jobsøgende og arbejdsgiverne, og at mobiliteten på arbejdsmarkedet har betydelige regionale karakteristika og kan styres regionalt (1); |
| --- | --- |

11.

gentager, at det regionale og lokale niveau umiddelbart mærker konsekvenserne af uregelmæssigheder vedrørende arbejdskraftmobilitet på tværs af grænserne, at de er tættest på borgerne og dermed på de jobsøgende og arbejdsgiverne, og at mobiliteten på arbejdsmarkedet har betydelige regionale karakteristika og kan styres regionalt (1

| 12. | bekræfter, at det på grund af denne nøglerolle er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder er repræsenteret på passende vis i Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds bestyrelse (2); |
| --- | --- |

12.

bekræfter, at det på grund af denne nøglerolle er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder er repræsenteret på passende vis i Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds bestyrelse (2

| 13. | minder om, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør tage hånd om alle økonomiske sektorer, og at det for at tage et passende hensyn til de forskellige problemstillinger er nødvendigt med en tæt inddragelse af arbejdsmarkedets parter gennem sektorielle og regionale repræsentanter i gruppen af interessenter; |
| --- | --- |

13.

minder om, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør tage hånd om alle økonomiske sektorer, og at det for at tage et passende hensyn til de forskellige problemstillinger er nødvendigt med en tæt inddragelse af arbejdsmarkedets parter gennem sektorielle og regionale repræsentanter i gruppen af interessenter;

| 14. | fremhæver, at det er vigtigt for opfyldelsen af målene, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds aktiviteter kan håndhæves og baseres på klare ansvarsforhold, samtidig med at de nationale systemers uafhængighed bevares. |
| --- | --- |

14.

fremhæver, at det er vigtigt for opfyldelsen af målene, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds aktiviteter kan håndhæves og baseres på klare ansvarsforhold, samtidig med at de nationale systemers uafhængighed bevares.

Nærheds- og proportionalitetsprincippet

Nærheds- og proportionalitetsprincippet

| 15. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at nærhedsprincippet skal overholdes fuldt ud på alle stadier i udviklingen af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed. Alle nationale kompetencer inden for arbejdsmarkeds- og socialpolitik skal respekteres; |
| --- | --- |

15.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at nærhedsprincippet skal overholdes fuldt ud på alle stadier i udviklingen af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed. Alle nationale kompetencer inden for arbejdsmarkeds- og socialpolitik skal respekteres;

| 16. | understreger, at proportionalitetsprincippet skal respekteres fuldt ud, så yderligere finansielle og administrative byrder undgås; |
| --- | --- |

16.

understreger, at proportionalitetsprincippet skal respekteres fuldt ud, så yderligere finansielle og administrative byrder undgås;

| 17. | henleder opmærksomheden på, at oprettelsen af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør have til formål at styrke de grundlæggende friheder på det indre marked. Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør støtte de nationale myndigheder i de tilfælde, hvor medlemsstaternes effektive anvendelse af EU-retten hæmmes af nationale grænser og/eller regionale forskelle ikke kan håndteres tilfredsstillende på nationalt niveau; |
| --- | --- |

17.

henleder opmærksomheden på, at oprettelsen af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør have til formål at styrke de grundlæggende friheder på det indre marked. Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør støtte de nationale myndigheder i de tilfælde, hvor medlemsstaternes effektive anvendelse af EU-retten hæmmes af nationale grænser og/eller regionale forskelle ikke kan håndteres tilfredsstillende på nationalt niveau;

| 18. | bemærker, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed skal give plads til de forskellige arbejdsmarkedsmodeller og -prioriteter, som medlemsstaterne måtte have. Det er afgørende, at en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed ikke berører arbejdsmarkedsparternes autonomi og den centrale rolle, de spiller. |
| --- | --- |

18.

bemærker, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed skal give plads til de forskellige arbejdsmarkedsmodeller og -prioriteter, som medlemsstaterne måtte have. Det er afgørende, at en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed ikke berører arbejdsmarkedsparternes autonomi og den centrale rolle, de spiller.

| 19. | fastholder, at ovennævnte aktiviteter bør forbedre mobilitetens kvalitet inden for rammerne af de eksisterende kompetencer og regelsæt; |
| --- | --- |

19.

fastholder, at ovennævnte aktiviteter bør forbedre mobilitetens kvalitet inden for rammerne af de eksisterende kompetencer og regelsæt;

| 20. | påpeger, at der kan opnås positive virkninger for såvel udsendelses- som værtsregionerne, idet de nationale myndigheders grænseoverskridende retshåndhævelse bliver mere effektiv, og der kan forventes en stigning i skatteindtægter og sociale bidrag, samtidig med at konsekvenserne af en styrket retssikkerhed og ensartet anvendelse af lovgivningen vil kunne bidrage til rimelige arbejds- og konkurrencevilkår på lokalt plan (3). |
| --- | --- |

20.

påpeger, at der kan opnås positive virkninger for såvel udsendelses- som værtsregionerne, idet de nationale myndigheders grænseoverskridende retshåndhævelse bliver mere effektiv, og der kan forventes en stigning i skatteindtægter og sociale bidrag, samtidig med at konsekvenserne af en styrket retssikkerhed og ensartet anvendelse af lovgivningen vil kunne bidrage til rimelige arbejds- og konkurrencevilkår på lokalt plan (3

Supplerende forslag samt yderligere behov for regulering

Supplerende forslag samt yderligere behov for regulering

| 21. | Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler på baggrund af det europæiske arbejdsmarkeds dynamiske karakter som følge af de demografiske forandringer og teknologiske udfordringer samt nødvendigheden af at respektere nærheds- og proportionalitetsprincippet, at der kalkuleres med udviklingsmuligheder for Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed; |
| --- | --- |

21.

Det Europæiske Regionsudvalg anbefaler på baggrund af det europæiske arbejdsmarkeds dynamiske karakter som følge af de demografiske forandringer og teknologiske udfordringer samt nødvendigheden af at respektere nærheds- og proportionalitetsprincippet, at der kalkuleres med udviklingsmuligheder for Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed;

| 22. | anser det for nødvendigt, at alle aktører, der er involverede i håndteringen af grænseoverskridende sager, i højere grad bestræber sig på hurtig, effektiv og konsekvent opfølgning, hvis der skal opnås positive virkninger på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

22.

anser det for nødvendigt, at alle aktører, der er involverede i håndteringen af grænseoverskridende sager, i højere grad bestræber sig på hurtig, effektiv og konsekvent opfølgning, hvis der skal opnås positive virkninger på regionalt og lokalt plan;

| 23. | anbefaler, at myndigheden i forhold til tredjelande og i det omfang, det er relevant, bygger videre på EU's makroregionale strategier, som via et styrket samarbejde gør det lettere at håndtere fælles udfordringer i et bestemt geografisk område, der dækker medlemsstater og tredjelande og bidrager til realiseringen af social, økonomisk og territorial samhørighed. |
| --- | --- |

23.

anbefaler, at myndigheden i forhold til tredjelande og i det omfang, det er relevant, bygger videre på EU's makroregionale strategier, som via et styrket samarbejde gør det lettere at håndtere fælles udfordringer i et bestemt geografisk område, der dækker medlemsstater og tredjelande og bidrager til realiseringen af social, økonomisk og territorial samhørighed.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Regionsudvalgets udtalelse om arbejdskraftens mobilitet og styrkelse af Eures (CdR 2014-1315).

1

(2)  RU's udtalelse om Den europæiske søjle for sociale rettigheder (CdR 2016-2868).

2

(3)  https://cor.europa.eu/da/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf.

3

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/24

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Bidrag fra EU's byer og regioner til den 14. partskonference under konventionen om biologisk mangfoldighed (CBD COP14) og til EU's biodiversitetsstrategi efter 2020

(2018/C 461/04)

| Ordfører: | Roby BIWER (LU/PES), medlem af kommunalbestyrelsen i Bettembourg |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Brev fra Frans Timmermans, næstformand for Kommissionen, april 2018 |

Ordfører:

Roby BIWER (LU/PES), medlem af kommunalbestyrelsen i Bettembourg

Basisdokument:

Brev fra Frans Timmermans, næstformand for Kommissionen, april 2018

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

A.   Opfyldelsen af biodiversitetsmål i Europa og i resten af verden — den aktuelle situation

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg er bekymret over det alvorlige tab af biodiversitet, som ikke er begrænset til tab af dyre- og plantearter, men også går ud over de muligheder, som fremtiden byder — ikke kun økonomiske og miljømæssige, men også samfundsmæssige og kulturelle muligheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peger på, at måldatoerne for to vigtige politikinstrumenter for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten — nemlig strategiplanen for biodiversitet 2011-2020 under konventionen for biologisk mangfoldighed og den tilsvarende EU-biodiversitetsstrategi for 2020 — hastigt nærmer sig; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager det synspunkt, at, skønt der på nogle områder er sket betydelige fremskridt, viser videnskabelige undersøgelser, at verden i almindelighed og mange lokale og regionale myndigheder i særdeleshed ikke befinder sig på rette kurs imod opfyldelsen af alle globale Aichi-biodiversitetsmål eller mod gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi. Imidlertid kan der stadig nås meget inden 2020, og den forberedende fase for den globale biodiversitetsramme efter 2020 er allerede indledt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at det globale tab af biodiversitet samt tabet og forringelsen af økosystemer er en stor trussel mod vores planets fremtid. Set i lyset af det overordnede politiske mål om at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling er det at tackle og vende biodiversitetstab og genoprette økosystemer tæt forbundet med kampen mod klimaændringer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anerkender den kulminerende virkning på den globale biodiversitetskrise af individuelle lokale handlinger eller mangel på samme, hvilket viser faren ved »en snæver afgrænsning«, dvs. at hvert biodiversitetsrelaterede problem behandles isoleret på lokalt plan — hvorved dets globale virkning og andre eksterne effekter ignoreres — og understreger behovet for et afbalanceret mikro-makro-perspektiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fastholder, at der er tilstrækkeligt belæg og videnskabeligt bevis for, at det haster med at iværksætte en mere radikal, proaktiv og forebyggende indsats på globalt, regionalt og lokalt plan for at standse tabet af biodiversitet og genoprette skadede økosystemer nu, uden at vente længere (f.eks. på den formelle vurdering af fremskridtene i 2020); |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver den manglende konsekvens i de politiske mål — horisontalt og vertikalt, da der ofte er modstridende tilgange til miljøspørgsmål, f.eks. i landbrugs- og energipolitikken, hvilket udhuler de fremskridt, der gøres mod opfyldelsen af Aichi-biodiversitetsmålene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er klar over, at medlemsstaternes urbaniseringsstrategier stadig skaber landskabsfragmentering og diffus byspredning, hvilket fører til tab af økosystemer og biodiversitet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bifalder de multilaterale miljøaftaler og deres funktion samt udviklingen af nye overordnede politiske og forvaltningsmæssige rammer, som understøtter grænseoverskridende samarbejde, og opfordrer de ansvarlige nationale og regionale myndigheder til at tage disse instrumenter i brug, når det gælder fremme af sammenhængende politiske indgreb på tværs af grænser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peger på ødelæggelsen af enkelte Natura 2000-områder og det nuværende omfang af ulovlige drab og ulovlig fangst af fugle- og andre dyrearter og er overbevist om, at der er behov for en større indsats på alle niveauer for at kontrollere og håndhæve overholdelsen af naturdirektiverne gennem passende forvaltningsplaner; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er foruroliget over den fortsatte ulovlige handel med beskyttede arter, den øgede forekomst af invasive fremmede arter og den uholdbare brug af pesticider, f.eks. neonicotinoider, som fører til en massiv nedgang i antallet af bestøvere, herunder bibestandene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at det haster med en betydeligt forstærket international og EU-indsats for effektivt at tackle den globale biodiversitetskrise og med at få afkoblet den økonomiske udvikling fra biodiversitetstab og beslægtede spørgsmål, herunder den efterfølgende forringelse af økosystemfunktioner og -tjenester; |
| --- | --- |

12.

| 13. | henviser til, at der ikke er tilstrækkelige finansielle midler og instrumenter til rådighed til at mainstreame biodiversitetsindsatsen i andre politikområder og til at sikre en passende forvaltning af biodiversiteten, og peger på de finansielle og økonomiske risici ved manglende handling, som gør sig stærkt gældende på alle niveauer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at det er nødvendigt at sætte fokus på svaghederne i den globale og europæiske forvaltningsstruktur, på udfordringerne i gennemførelsen af strategiplanen for biodiversitet og på forbedringen af den globale biodiversitetsramme efter 2020 for at opnå en effektiv gennemførelse gennem konkrete strategier; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er bekymret over manglen på og/eller utilstrækkeligheden af overvågnings-, rapporterings- og verifikationsmekanismer for (frivillige) bidrag til vurdering af fremskridt i gennemførelsen af Aichi-biodiversitetsmålene gennem nationale og regionale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til, at alle relevante aktører inddrages på et tidligt stadium i forberedelsen af næste fase af de globale biodiversitetsrammer efter 2020 — globalt og på EU-plan. |
| --- | --- |

16.

B.   Foranstaltninger frem til 2020 og ansvaret herfor

| 17. | Det Europæiske Regionsudvalg finder det hensigtsmæssigt at udnytte biodiversitetskonventionens 14. partskonference (CBD COP14) som en udmærket lejlighed til at få kortlagt, hvad der reelt stadig kan opnås inden 2020, så der kan udformes klare og opnåelige forpligtelser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder spiller i gennemførelsen af Aichi-biodiversitetsmålene i de to år, der er tilbage; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver betydningen af en passende flerniveaustyringsramme for en koordineret indsats fra lokale og regionale myndigheder, EU og medlemsstaterne med henblik på den videre implementering af disse mål og for gennemførelsen af den europæiske biodiversitetsstrategi inden 2020; |
| --- | --- |

19.

| 20. | støtter Den Europæiske Unions afgørelse om at forbyde bredt anvendte pesticider, herunder neonicotinoider, på grund af den alvorlige trussel, de udgør mod insekter uden for målgruppen, f.eks. bestøvere, som er af afgørende betydning for planteformeringen i skove, grønne byområder og marker, og derfor også for den globale fødevareproduktion. Under hensyntagen til de eksisterende forskelle i ansvarsfordelingen i medlemsstaterne fremhæver udvalget de lokale og regionale myndigheders rolle i indsatsen for at begrænse brugen af pesticider, bl.a. gennem initiativer som »pesticidfrie byer« og »bivenlige byer«; |
| --- | --- |

20.

| 21. | efterlyser flere ressourcer (juridiske, finansielle og menneskelige), så de lokale og regionale myndigheder, der ønsker det, på passende vis kan udvikle deres direkte kompetencer inden for beskyttelse, planlægning, bæredygtig anvendelse, forvaltning, genopretning og overvågning af biodiversiteten og økosystemerne, herunder bevarelsesværdige områder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder udstyres med de værktøjer og mekanismer, der er nødvendige for at få adgang til oplysninger af høj kvalitet om situationen og udviklingstendenserne for forskellige arter, levesteder, økosystemer og de hermed forbundne tjenester; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge en integreret tilgang til udviklingen og gennemførelsen af nationale, subnationale og lokale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner i tråd med retningslinjerne i biodiversitetsstrategien og forslagene til handlingsplan fra CBD-sekretariatet og ICLEI, såfremt sådanne ikke allerede eksisterer, og inddrage de lokale og regionale myndigheders mere i oprettelsen, revisionen og gennemførelsen af nationale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner, med henblik på at støtte en effektiv gennemførelse heraf og deres integrering i planlægningen — vertikalt og horisontalt — og i sektorer, hvis aktiviteter indvirker på biodiversiteten (positivt eller negativt); |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for at øge midlerne til biodiversitetsindsatsen, herunder især investeringer i Natura 2000, i alle EU's finansieringsinstrumenter, bl.a. struktur- og samhørighedsfondene, og bifalder støtteværktøjer som eConservation, der omfatter en database indeholdende værdifulde oplysninger om mulighederne for at finde finansiering til fremme af biodiversitet hos offentlige donorer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | anbefaler, at der foreslås bedste praksis for afskaffelse af forvrængende tilskud inden for forskellige politikområder med henblik på at forbedre sammenhængen i EU's indsats til beskyttelse af biodiversiteten og tage miljøskadelige støtteordninger op til kritisk vurdering for bedre at kunne styre EU-budgettet i retning af bæredygtig udvikling. I forbindelse med øremærkning af finansielle midler skal bæredygtig udvikling prioriteres højt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hilser den indsats velkommen, som EU's Horisont 2020-program har præsteret med henblik på at styrke forskning og innovation inden for udnyttelse af potentialet i naturbaserede løsninger og grønne og blå infrastrukturer til fornyelse af byområder, hvilket udvalget betragter som et godt fundament for at forbedre gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi i byområder og tæt befolkede områder, herunder i perioden 2020-2030, i et samspil med EU's dagsorden for byerne. Udvalget understreger imidlertid behovet for at fremme gennemførelsen af EU's naturdirektiver, og understreger, at disse programmer vedrørende naturbaserede løsninger og grønne og blå infrastrukturer ikke må betragtes som en erstatning for, men som et nyttigt supplement til en ihærdig indsats til styrkelse af biodiversiteten og økosystemtjenesterne i bynære områder og landdistrikter; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peger på, at midler fra de forskellige eksisterende finansieringsinstrumenter bør forvaltes direkte af de kompetente og bemyndigede lokale og regionale organer, der er ansvarlige for bevarelse og genoprettelse af biodiversiteten og økosystemerne i overensstemmelse med Aichi-biodiversitetsmålene; |
| --- | --- |

27.

| 28. | efterlyser en styrkelse af de lokale og regionale myndigheders rolle i forebyggelsen af ulovlig handel ved at etablere biodiversitetsorienterede regler for offentlige indkøb og opfordrer til, at der sættes en stopper for den stigende forekomst af invasive fremmede arter, især ved at etablere rammer for samarbejdsbaserede, fælles aktiviteter i grænseoverskridende situationer til fordel for en integreret forvaltning af artsmigration og biodiversitet. Udvalget fremhæver den rolle, som eksisterende strategiske netværk, herunder det transeuropæiske net for grøn infrastruktur (TEN-G), spiller ved at sikre grænseoverskridende grønne infrastrukturer og korridorer ved hjælp af samarbejdsbaseret forvaltning og handlingsplaner på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

28.

De lokale og regionale myndigheders centrale rolle i gennemførelsen af CBD-strategiplanen og EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020

| 29. | Det Europæiske Regionsudvalg hilser det velkommen, at de lokale og regionale myndigheders rolle på EU-niveau, når det gælder gennemførelse af den europæiske biodiversitetsstrategi, i stigende grad anerkendes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at de lokale og regionale myndigheder aktivt bør involveres i udformningen og gennemførelsen af strategier til afskaffelse af kontraproduktive tilskud og i mainstreaming af biodiversitet i forskellige sektorpolitiske områder, herunder landbrug samt by- og regional udvikling (ved hjælp af de relevante EU-fonde); |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at sætte fart i bestræbelserne på at mainstreame biodiversitetsspørgsmål i den fysiske planlægning og byplanlægningen som et effektivt instrument, der skal gøre det lettere at bidrage til gennemførelsen af Aichi-biodiversitetsmålene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fremhæver de lokale og regionale myndigheders rolle i den frivillige forvaltning af bevidstgørelseskampagner og platforme til fremhævelse af betydningen af at beskytte og genoprette vores biodiversitet og økosystemer og de dermed forbundne tjenester; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at deltage i internationale, europæiske og nationale standardiserings- og certificeringsprocesser for forvaltning af biodiversitet og økosystemer, herunder værktøjer, der kan anvendes som reference og til støtte for anvendelsen af en sammenhængende ramme for forvaltning af biodiversiteten. |
| --- | --- |

33.

C.   En effektiv og operationel global biodiversitetsramme efter 2020

| 34. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Europa-Parlamentets beslutning om en EU-handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien, der blev vedtaget i slutningen af 2017, og som opfordrer Kommissionen til straks at påbegynde arbejdet på den næste biodiversitetsstrategi i tråd med processen for udformning af en global biodiversitetsramme efter 2020; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anerkender, at man på globalt og på EU-plan skal styrke den politiske vilje til at håndtere den globale biodiversitetskrise og højne ambitionerne i årtiet efter Aichi 2020-2030; |
| --- | --- |

35.

| 36. | forventer, at CBD COP15 skaber et fornyet globalt fokus med dertil hørende tilsagn om ikke blot at standse tabet af, men reelt at genetablere biodiversitet og økosystemer og etablere en ambitiøs og inklusiv global biodiversitetsramme frem mod 2030, som kan realisere biodiversitetskonventionens vision for 2050 og andre relevante FN-aftaler; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU til at påtage sig et ansvarligt lederskab i forberedelsesprocessen for en global biodiversitetsramme efter 2020 og formulere en »ekstern biodiversitetspolitik« — eller bidrage til en »global intern biodiversitetspolitik« — idet EU's ansvar som førende i verden inden for biodiversitet understreges; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer EU og alle CBD-partskonferencens deltagere til at styrke og formalisere dialogen og inddragelsen af lokale og regionale myndigheder (og andre ikkepartsaktører) i udviklingen og gennemførelsen af den nye politikramme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer EU til at indgå i tværregionalt samarbejde med Afrika, Sydamerika, Asien og — navnlig — Kina, som konferencevært for CBD COP 2020 med det formål at udvikle fælles og sammenhængende strategier, der styrker de fælles interesser i at opfylde de »fornyede« Aichi-biodiversitetsmål om genetablering, bæredygtig udnyttelse og forvaltning af biodiversitet og økosystemer i perioden 2020-2030; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at 2050-visionen skal omsættes til konkrete betingelser og veje, der omfatter pragmatiske, løsningsorienterede svar, der skal diskuteres under CBD COP14; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at den globale biodiversitetsramme efter 2020 skal udvikles med indarbejdelse af alle relevante FN-miljøaftaler som f.eks. FN's mål for bæredygtig udvikling, klimaaftalen fra Paris og Sendairammen for katastrofeforebyggelse i de — fornyede — Aichi-biodiversitetsmål, med henblik på at biodiversitet og økosystemtjenester ikke adskilles fra de sociale og økonomiske mål, som de understøtter. På den måde vil biodiversitetsværdier kunne mainstreames i andre sektorer og dermed i politikker og planlægningsprocesser, samt i det grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

41.

| 42. | efterlyser politisk kohærens gennem bedre integration af biodiversitet — navnlig i verdensmål 11 »Bæredygtige byer og lokalsamfund«, 14 »Livet i havet« og 15 »Livet på land« — samt en mere præcis og bedre afstemt formulering i de forskellige instrumenter, så man undgår forvirring, selvmodsigelse og overlapning; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger det afgørende vigtige i samarbejde på flere niveauer og etablering af en effektiv og operationel flerniveauforvaltningsstruktur i den globale biodiversitetsramme efter 2020, omfattende lokale og regionale myndigheder (globalt såvel som i EU), med henblik på koordinerede tiltag til indfrielse af de »fornyede« Aichi-biodiversitetsmål; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer til, at den nye globale biodiversitetsramme efter 2020 udtrykkeligt nævner de lokale og regionale myndigheders rolle i mekanismen for national overvågning, rapportering og kontrol; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tilskynder til en kohærent forvaltningsstruktur for den globale biodiversitet efter 2020, som anvender principperne om horisontal mainstreaming, vertikal afstemning og kooperativ og integreret styring, der er knyttet til kvantificerbare mål og rapporteringsmekanismer på og for alle niveauer, herunder de subnationale myndigheder, afstemt efter andre internationale aftaler; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anbefaler at udforske mulighederne for at fremme et system af frivillige bidrag på de forskellige niveauer (lig UNFCC's indførelse af nationalt, regionalt og lokalt bestemte bidrag), der står i forhold til de nationale omstændigheder, men er mindst lige så dristige og ambitiøse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at man skal videreføre en tilgang i lighed med Aichi-biodiversitetsmålene — og i disses ånd — med indførelse af tydelige, tidsbestemte og nye kvantificerbare mål for at sætte en stopper for tabet af biodiversitet, natur og økosystemer, og for at genetablere disse, samt for på effektiv vis at udrydde og forhindre indførelsen af invasive fremmede arter og sætte en stopper for ulovligt drab på og handel med vilde dyr i perioden 2020-2030; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer EU til at sikre en strategisk og kontinuert vejledning for medlemsstaterne og andre lande i deres indsats for at håndtere truslerne mod og forvaltningen af biodiversitet og økosystemtjenester. Med udgangspunkt i den forståelse, at tabet af biodiversitet forårsages af mange individuelle situationer og beslutninger, bør vejledningen omfatte principper og kriterier for en evaluering af disses virkninger, baseret på og sammenlignet med globale biodiversitetsmål for at undgå en »snæver afgrænsning«; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at en sammenhængende tilgang baseret på tilsyn, rapportering og verifikation er meget vigtig for registreringen af de fremskridt, der gøres inden for den globale biodiversitetsramme efter 2020, og den regelmæssige status over gennemførelsen af dennes langsigtede mål. Dette bør gøres på samlet og befordrende vis med fokus på 1) at standse tabet af biodiversitet, 2) at genetablere biodiversitet og økosystemer, 3) at anvende og forvalte biodiversitet og økosystemer på en bæredygtig måde. Dette skal ske ved at forhindre indførelsen af og udrydde invasive fremmede arter, sætte en stopper for ulovligt drab på og handel med vilde dyr og føre tilsyn med og verificere indikatorerne for biodiversitet. Tilsynet, rapporteringen og verifikationen skal være så objektiv som mulig og baseret på den bedste tilgængelige forskning, så de kvantificerede virkninger kan tilskrives politikker og aktioner, fremskridt og resultater gøres synlige, og behovene for at foretage ændringer eller træffe yderligere tiltag identificeres; |
| --- | --- |

49.

| 50. | efterlyser en kortlægning og overvågning af de nationale bidrag, herunder fra det regionale og lokale niveau, i forhold til de globale målsætninger som led i den globale biodiversitetsramme efter 2020, således at der kan holdes styr på og regelmæssigt gøres status over de kollektive forpligtelser; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at der bør udvikles et fælles grundlag af teknisk og videnskabelig viden om biodiversitet, idet der bør udvikles sammenlignelige sporingsmetoder, fastlægges fælles tilsynsregler og etableres velegnede platforme til forvaltning og udbredelse af data og viden; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at viden om lokale ressourcer og tjenester (miljø, turisme, landbrug, håndværk, energi, tjenester, socialøkonomi) bør uddybes med henblik på en bedre integration af foranstaltninger til bevarelse af biodiversiteten i planlægningen på forskellige myndighedsniveauer og i tiltag for at fremme den socioøkonomiske udvikling i området; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til at uddybe og udbrede den viden om god praksis for forvaltning af Natura 2000 områder, der findes på EU-niveau, fremme regelmæssige dialoger med de relevante forvaltningsorganer og inddrage forskellige offentlige og private aktører i lokalområdet i biodiversitetsspørgsmål; |
| --- | --- |

53.

| 54. | foreslår, at der i rammen efter 2020 indføres operationelle SMART-mål (specifikke, målbare, opnåelige, relevante og tidsbestemte), idet man bevæger sig fra statusrelaterede ikkemålbare mål til resultatorienterede og presbestemte mål, der defineres på tydelig og operationel vis og i et klart sprog, således at fremskridt i forhold til målene kan måles og rapporteres; |
| --- | --- |

54.

| 55. | medgiver, at der i den globale biodiversitetsramme efter 2020 er brug for mere forpligtende mål, der er lettere at formidle, samtidig med at de tidsbestemte Aichi-mål også opdateres og/eller erstattes, herunder følgende: 1) det strategiske mål B om reduktion af det direkte pres på biodiversiteten og fremme af en bæredygtig anvendelse bør omfatte bæredygtig forvaltning af landdyr og af bestandene af fisk, hvirvelløse dyr og vandplanter under mål 6; 2) det strategiske mål D om en styrket gavn for alle fra biodiversitet og økosystemtjenester bør anerkende biodiversitetens bidrag til menneskets sundhed — bortset fra hvad der nævnes under mål 14, 15 og 16 — med supplerende målsætninger vedrørende temaer såsom medicinsk anvendelse, lægeurter, ernæring, mental sundhed osv. samt anerkendelse af forbindelsen mellem biodiversitet, fred, konflikter og menneskelig migration; 3) øget opmærksomhed mod de fordele, der er forbundet med jorden, ferskvand og det åbne hav samt den hertil knyttede biodiversitet; og 4) foranstaltninger inden for rammerne af natur- og økosystemtjenester, der tager sigte på at forbedre levevilkårene i byer og bynære områder, også set i lyset af klimaforandringerne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer til, at lokalsamfundene bevidstgøres om, hvor vigtigt det er at se biodiversitet som et område med økonomiske, samfundsmæssige og beskæftigelsesmæssige muligheder i forhold til behovene for social inklusion, og at de afprøver nye modeller for lokalt samarbejde, der bygger på sociale og miljømæssige klausuler, der gavner biodiversiteten; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer til, at fælles biodiversitetsindikatorer baseres på, lægges til og afpasses til alle relevante internationale rammer, herunder navnlig målene for bæredygtig udvikling, for at undgå dobbeltarbejde, fremme en effektiv og integreret målbarhed og gennemførelse og sikre en omstilling til gavn for fattigdomsudryddelse, imødegåelse af og tilpasning til klimaforandringer og en styrket fødevaresituation i lokalsamfundene; |
| --- | --- |

57.

| 58. | efterlyser flere muligheder for kapacitetsudvikling, herunder de nødvendige finansielle midler og innovative, mere aktiverende metoder såsom peer-to-peer-læring, for at styrke den tekniske viden og færdigheder til at standse tabet af biodiversitet, genoprette biodiversitet og økosystemer samt forebygge invasive fremmede arter og sætte en stopper for ulovligt drab på og handel med vilde dyr på alle niveauer under inddragelse af oprindelige folk og lokalsamfund, eksperter og fagfolk (herunder jægere, fiskere, hyrder og forstmænd) i forvaltningen af biodiversitet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | efterlyser stærkere partnerskaber og støtte til en kollektiv indsats blandt alle aktører og den brede offentlighed med særlig opmærksomhed på bidrag fra oprindelige folk og lokalsamfund, kvinder, unge og dem, der er umiddelbart afhængige af biodiversiteten, og som forvalter denne (herunder jægere, fiskere, hyrder og forstmænd), samt stop for ulovligt drab på og handel med vilde dyr. RU understreger, at man skal øge den tekniske bistand og/eller vejledning (ikke kun for EU's lokale og regionale myndigheder, men ligeledes for transit- og oprindelsesregioner inden for ulovlig handel med vilde dyr), kapacitetsopbygningen og rettighedsbaserede instrumenter med henblik på en effektiv deltagelsesbaseret proces, som inddrager principperne om god forvaltning; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer til, at der udvikles internationale standarder for biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner, for integreret styring og planlægning og for andre instrumenter vedrørende den fremtidige styrings- og forvaltningsmekanisme, med henblik på at lette udbredelse og kohærens; |
| --- | --- |

60.

| 61. | anerkender den betydning, globale biodiversitetsmodeller og -scenarier har for mere velinformerede og fornuftige beslutninger om forvaltningen af biodiversiteten, samt betydningen af, at der udvikles innovative dataindsamlingssystemer, eller at eksisterende systemer udvides med data om biodiversitet; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tilskynder til, at der etableres en global platform for vidensoverførsel, overvågning og rapportering om gennemførelsen af nationale, regionale og lokale myndigheders forpligtelser med henblik på at involvere lokale og regionale myndigheder i udveksling og udbredelse af bedste praksis og som støtte til tilsyn, rapportering og verifikation; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at der skal afsættes flere midler til biodiversitet — globalt, i EU og i de enkelte lande — afpasset efter de specifikke lokale betingelser. Dette bør omfatte passende vejledning for at lette adgangen til og en effektiv udmøntning af eksisterende finansieringsinstrumenter samt regelmæssig og systematisk evaluering af resultaterne for at undgå negative følgevirkninger og konflikt mellem forskellige politiske målsætninger; |
| --- | --- |

63.

| 64. | anbefaler, at man undersøger og udnytter fordelene ved nye og innovative finansieringsmuligheder, herunder skatteincitamenter, betaling for økosystemydelser, regionale/nationale lotterier, en særlig biodiversitetsfond på EU- eller globalt plan og kombineret og blandet finansiering samt relaterede strukturelle innovationer, såsom offentlig-private biodiversitetspartnerskaber, private erhvervsfonde, offentlige fonde og handlingsincitamenter gennem f.eks. frivillig mærkning/certificering; |
| --- | --- |

64.

| 65. | forpligter sig til et kontinuert og proaktivt engagement i forberedelsesprocessen for den globale biodiversitetsramme efter 2020 i ånd med nærværende udtalelse. |
| --- | --- |

65.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/30

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Meddelelse om en EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi

(2018/C 461/05)

| Ordfører: | André VAN DE NADORT (NL/PES), borgmester i Weststellingwerf |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi
  COM(2018) 28 final |

Ordfører:

André VAN DE NADORT (NL/PES), borgmester i Weststellingwerf

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi

COM(2018) 28 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

A.   Generelle bemærkninger

Det Europæiske Regionsudvalg

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi for plast i en cirkulær økonomi og de udfordringer og centrale foranstaltninger, den udpeger, og understreger, at der er brug for ambitioner til at fortage omstillingen til en cirkulær økonomi og til at tackle de samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer og praktiske spørgsmål vedrørende plast; Udvalget noterer sig på den baggrund Kommissionens lovforslag om at målrette indsatsen mod de ti engangsplastprodukter, der oftest ender på strandene og i havene i EU, og som sammen med efterladt fiskeriudstyr udgør 70 % af al affald i havet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | erkender, at der er en række fordele forbundet med plast, fordi det er et meget holdbart, hygiejnisk og billigt materiale, men er dybt bekymret over den aktuelle lave indsamlings- og genanvendelsesprocent for plast og mener, at den nuværende praksis for at løfte denne udfordring i for høj grad fokuserer på end of pipe-løsninger (indsamling, sortering, forarbejdning); |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger de lokale og regionale myndigheders nøglerolle og interesse i udviklingen og gennemførelsen af løsninger for plast i en cirkulær økonomi. De lokale og regionale myndigheders ansvar vedrørende affaldshåndtering og miljøbeskyttelse: herunder elementer såsom forebyggelse, indsamling, transport, nyttiggørelse (herunder sortering, genbrug og genanvendelse), og bortskaffelse af affald, samt oprydning af affald i gader, langs kyster, i søer og i havet til støtte til fiskeriet og turismen og oplysning af borgerne om affald, henkastet affald og genanvendelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | betragter plasts cirkulære fremtid ud fra et lokalt og regionalt perspektiv. Det betyder mindre plast, bedre plast, bedre indsamling, bedre genanvendelse og bedre markeder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er stærkt overbevist om, at et bedre samarbejde og en strategi, der fokuserer på hele materialekæden mellem alle interessenter i værdikæden for plast, er afgørende for effektive løsninger; foranstaltninger skal sigte mod alle led i værdikæden herunder, produktdesign, produktionen af plast, indkøb, forbrug, indsamling og genanvendelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver betydningen af innovation og investeringer i cirkulære løsninger med hensyn til at fremme de sociale og adfærdsmæssige ændringer, der er nødvendige for overgangen til en cirkulær økonomi, og som er et vigtigt skridt i retning mod gennemførelen af FN's mål for bæredygtig udvikling på EU-, nationalt, regionalt og lokalt niveau. Udvalget anmoder derfor Kommissionen og EU-medlemsstaterne om under forhandlingerne vedrørende den næste FFR fuldt ud at undersøge mulighederne for at øge EU-midlerne til en cirkulær økonomi for plast. |
| --- | --- |

6.

B.   Mindre plast

Forebyggelse har førsteprioritet, hvis man vil nedbringe mængden af plastaffald

| 7. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at forebyggelse af plastaffald bør have førsteprioritet på linje med det overordnede affaldshierarki i EU. Plast, der ikke ender som affald, behøver ingen sortering, forarbejdning eller forbrænding; Affaldsforebyggelse starter med en begrænsning af anvendelsen af plast og gennem produktdesign; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at der er mange måder at undgå unødvendig brug af plast i engangsprodukter og ved overflødig emballering af produkter. De væsentlige kriterier for emballage skal styrkes for at undgå unødvendig og overflødig emballage og for regelmæssigt at kontrollere, om nøgleprodukter på EU-markedet opfylder disse kriterier; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anmoder om yderligere forskning i forholdet mellem emballering og fødevarekonservering på basis af livscyklus og mulige alternativer til forebyggelse af madspild uden brug af (kompleks) plastemballage. |
| --- | --- |

9.

Forebyggelse af affald og plastsuppe samt reduktion af engangsprodukter

| 10. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger det altoverskyggende problem i forbindelse med plastaffald: Det er dyrt for de lokale og regionale myndigheder at fjerne det, og derfor er forebyggelse af affald altafgørende såvel til lands som til vands; |
| --- | --- |

10.

| 11. | støtter Kommissionens initiativ til et lovforslag om engangsplast, der foreslår mål for at begrænse anvendelsen af engangsplast, eftersom størstedelen af plastaffald på gader og stræder stammer fra engangsplast. I den henseende betragter det de seneste forslag om fokus på de hyppigst forekommende engangsplastprodukter på strande og i havene som et vigtigt første skridt, men forventer en yderligere ambitiøs indsats i forhold til det affald, som udgøres af andre engangsplastprodukter, og som henkastes på land; |
| --- | --- |

11.

| 12. | forventer ambitiøse indsamlingsmål for engangsplast og take away-plastprodukter, som er omfattet af et system for udvidet producentansvar, f.eks. at drikkevareemballage af plast bliver omfattet af producentansvaret for at nedbringe mængden af affald; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at producenterne og importørerne har det fulde ansvar for de negative følger af deres produkter, når de bliver til affald, og at de derfor må tage det fulde ansvar for omkostningerne i forbindelse med indsamling og behandling af henkastet affald; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fremhæver de forskellige udfordringer, som specifikke lokalsamfund og regioner i EU, dvs. regioner i den yderste periferi, lokalsamfund nær floder, øer, kyster og havne, kan støde på i kampen mod affald i havet, og understreger den særlige betydning det har at inddrage aktørerne fra disse lokalsamfund for at sikre, at deres røst bliver hørt, når man skal finde positive og praktisk anvendelige løsninger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter iværksættelsen af oplysningskampagner om henkastning af affald og oprydningsaktioner. Udvalget fremmer lokale og regionale myndigheders deltagelse i arrangementer såsom Let's Clean up Europe!-kampagnen og den europæiske uge for affaldsreduktion og opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at iværksætte yderligere initiativer og udforske mulighederne for at inddrage frivillige gennem det europæiske solidaritetskorps; |
| --- | --- |

15.

| 16. | udtrykker på den baggrund sin stærke støtte til princippet i Europa-Parlamentets og Rådets forslag til direktiv om modtagefaciliteter i havne til aflevering af affald fra skibe (COM(2018) 33) om, at afgifter for brug af modtagefaciliteter i havne bør nedsættes, hvis skibets design, udstyr og drift er således, at skibet producerer en reduceret mængde affald og håndterer affaldet på en bæredygtig og miljømæssig forsvarlig måde. |
| --- | --- |

16.

Forebyggelse af mikroplast

| 17. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at mikroplast er et stadig mere udbredt og problematisk fænomen, som nu findes i næsten alle dele af økosystemet, herunder i menneskers fødevarer. Konsekvenserne af mikroplast for dyrs og menneskers sundhed og for vores økosystemer er stadig i vid udstrækning ukendte; |
| --- | --- |

17.

| 18. | slår til lyd for yderligere forskning i de vigtigste kilder og ruter for mikroplast såsom slitage fra bildæk, tekstiler og affald, herunder forholdet mellem genanvendelse af plast og mikroplast og konsekvenserne af mikroplast for dyrs og menneskers sundhed samt for økosystemerne. Udvalget understreger derfor også behovet for at oprette pålidelige og effektive målingsteknologier og -processer og opfordrer Kommissionen til at støtte forsknings- og udviklingsaktiviteter inden for dette område; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til et forbud mod oxo-nedbrydeligt plast og bevidst tilsat mikroplast i alle produkter, hvor det ikke er nødvendigt for menneskers sundhed, herunder hudplejeprodukter og rengøringsmidler. RU efterlyser herudover minimumskrav om udledning af utilsigtet mikroplast fra produkter såsom bildæk og tekstiler foruden foranstaltninger til at mindske udledning af plastgranulat. |
| --- | --- |

19.

C.   Bedre plast

Bedre design af plast

| 20. | Det Europæiske Regionsudvalg er stærkt overbevist om, at der er et presserende behov for bedre udformning af plast under hensyntagen til mulighederne for fremtidig særskilt indsamling, sortering og genanvendelse af plast og plastprodukter, så plast kan blive et bæredygtigt element i den cirkulære økonomi, og understreger, at der er et stort behov for innovation på dette område; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at vi i en cirkulær økonomi i princippet ikke bør acceptere, at ikke-genanvendelige produkter eller materialer bringes i omløb på EU's marked. Derfor bør alle plasttyper, plastprodukter og plastemballage, der markedsføres på det europæiske marked senest i 2025 som minimum kunne genanvendes på en omkostningseffektiv måde. Dette kræver også, at miljømæssigt skadelige og farlige stoffer bør fjernes helt fra plast og plastprodukter inden 2025; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at en cirkulær økonomi også er en fossilfri økonomi. Derfor er der behov for en massiv innovationsdagsorden og efterfølgende støtte til den omfattende udbredelse af fossilfri plast i overgangen fra den nuværende fossilbaserede plast til innovativ, bæredygtig og miljøvenlig plast; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er overbevist om, at man er nødt til at begrænse antallet af forskellige polymerer, som er tilgængelige i fremstillingen af plastprodukter til polymerer, som er egnede til formålet og lette at adskille, sortere og genanvende, navnlig for så vidt angår engangsprodukter. Industristandarder på EU-plan for disse anvendelser bør måske udvikles til dette formål; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anmoder om yderligere undersøgelse af behovet for harmonisering og eventuel begrænsning af tilsætningsstoffer, der anvendes i plast for at påvirke og forbedre plasts fysiske egenskaber, med henblik på yderligere at lette og forenkle genanvendelsen af plast og anvendelsen af genbrugsmaterialer. Industristandarder på EU-plan for tilsætningsstoffer i plast bør måske udvikles til dette formål; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener endvidere, at produkter, som ikke er emballage, men som er fremstillet af plast, også risikerer at ende som affald og derfor må designes for at undgå dette. Desuden skal producenterne sørge for nødvendige systemer til at tage hånd om disse produkter, når de er udtjente; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at ordninger for udvidet producentansvar kan spille en vigtig rolle med hensyn til fremme af miljøvenligt design med en graduering af gebyrer i forhold til produktets cirkularitet, herunder mulighederne for genbrug, særskilt indsamling, behandling og genanvendelse samt om mængden af genanvendt indhold. Lovgivningen om udvidet producentansvar skal derfor omfatte ansvaret for miljøvenligt design. Lovgivningen om udvidet producentansvar bør også henvise til industristandarder på EU-plan for anvendelsen af polymerer og tilsætningsstoffer i engangsprodukter; |
| --- | --- |

26.

| 27. | henleder opmærksomheden på, at det i løbet af de kommende årtier er nødvendigt at udvikle materialer, som ikke har de negative virkninger på miljøet og sundheden som al nuværende plast har, og som helt kan erstatte plast. Udvalget efterlyser derfor en forskningsindsats og instrumenter, som kan være drivkraft hen imod en fremtid uden plast, men med moderne nye materialer. |
| --- | --- |

27.

Bionedbrydeligt plast

| 28. | Det Europæiske Regionsudvalg erkender, at den nuværende generation af bionedbrydeligt plast ikke er løsningen på problemet med plastaffald og plastsuppe, da det ikke bionedbrydes i et naturligt miljø og i vandsystemer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at det for forbrugerne er forvirrende, at visse former for plast sorteres som plast og andre som bioaffald. Det gør kommunikationen med forbrugerne kompleks og fører til fejl i sorteringen af såvel konventionel plast som bionedbrydelig plast; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gør opmærksom på, at biologisk nedbrydeligt plast, der ender i plastgenanvendelsesstrømmen, hindrer genanvendelsen af konventionel plast. Derfor bør anvendelsen af bionedbrydelig plast begrænses til produkter, hvor bionedbrydelighed har et specifikt formål, f.eks. anvendelse af bionedbrydelige poser til indsamling af bioaffald; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at der er behov for bedre definitioner af og/eller standarder for de forskellige former for bionedbrydelighed. De bør have tilknytning til affaldsbehandling herunder standarder for komposterbarhed og nedbrydelighed og tage højde for almindelig praksis i europæiske affaldsbehandlingsfaciliteter. Dette vil forbedre og/eller forenkle mærkning, nedbringe affaldsmængden og forbedre korrekt sortering, og det vil også fremme innovationen af bionedbrydelig plast; |
| --- | --- |

31.

| 32. | lægger stor vægt på, at det er vigtigt at sørge for, at plast, som sælges som komposterbar plast, rent faktisk kan nedbrydes i naturen uden behov for industrikompostering. En sådan definition kan mindske risikoen for spredning af mikroplast markant, eftersom der er risiko for, at forbrugerne tror, at komposterbar plast med gældende mærkning kan nedbrydes i naturen uden yderligere behandlingstrin, selv om det ikke forholder sig sådan. |
| --- | --- |

32.

D.   Bedre indsamling

| 33. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at effektive systemer for særskilt indsamling af plastaffald er en afgørende forudsætning for en cirkulær økonomi for plast. Til dette formål bør indsamlingssystemerne være enkle og logiske for brugerne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver, at de eksisterende indsamlingsordninger i EU's medlemsstater sædvanligvis ikke er rettet mod plast, der ikke anvendes som emballage, og som derfor ikke indsamles særskilt og ender i deponerings- eller forbrændingsanlæg som en del af restaffald, eller endog som (hav)affald. Dette fører til miljøskader, tab af værdifulde genanvendelige materialer og forvirring blandt forbrugerne, der ikke forstår, hvorfor noget plast skal sorteres med henblik på genanvendelse, og andet plast ikke skal. Bedre oplysningskampagner og en mere ensartet tilgang til særskilt indsamling blandt medlemsstaterne vil gøre det muligt at øge mængden af genanvendelige materialer og forbedre såvel de lokales som turisternes overholdelse af retningslinjerne for affaldssortering; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anerkender, at i de situationer, hvor indsamling af plast og plastprodukter tager udgangspunkt i det udvidede producentansvar, er man nødt til at fastlægge effektive mål på en sådan måde, at producenterne tilskyndes til at gå videre end målene, når det er muligt. |
| --- | --- |

35.

Effektiv særskilt indsamling af plast

| 36. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Kommissionen til at inddrage alle interessenter, herunder dem, der er aktive inden for affaldsforebyggelse og håndtering af andre materialer end plast, med henblik på at forbedre særskilt indsamling; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at indsamlingssystemernes fokus bør ligge på plast som materiale snarere end på plast som et emballageprodukt. Det ville i høj grad forenkle forbrugerkommunikationen og medvirke til en højere indsamlingsprocent. Der er brug for forbedret tilpasning mellem lokale og regionale myndigheder og ordninger for udvidet producentansvar for at tage fat på problemstillingen om plastaffald, der ikke anvendes som emballage, under dialogen med producenter og importører. Det er også nødvendigt at tage højde for dette under revisionen af direktivet om emballage og emballageaffald; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over udarbejdelsen af retningslinjer for særskilt indsamling og sortering af affald og beder Kommissionen om at sørge for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i processen om udarbejdelse og formidling af retningslinjer i betragtning af den vigtige rolle, de har i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at lokale og regionale strategier for affaldshåndtering bør fokusere på affaldshierarkiet, dvs. forebyggelse af affald, særskilt indsamling og minimering af restaffald. Der findes mange gode eksempler på og erfaringer fra denne form for strategi. Der bør tilskyndes til innovation inden for særskilt indsamling, og udveksling af bedste praksis og viden mellem lokale og regionale myndigheder bør modtage massiv støtte f.eks. gennem instrumenter såsom TAIEX peer-to-peer-værktøj eller EU's dagsorden for byerne; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at man er nødt til at forhindre, at Kinas forbud mod plast fører til mere affaldslagring, (ulovlig) dumping eller forbrænding, og til at investere i moderne genbrugskapaciteter. |
| --- | --- |

40.

Bevidstgørelse af borgerne og adfærdsændring

| 41. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder af hensyn til udviklingen af vellykkede strategier for affaldshåndtering skal være opmærksomme på forbindelserne på lokalt og regionalt plan mellem infrastruktur, kommunikation og offentlighedens opfattelse samt de instrumenter, der kan anvendes til at støtte adfærdsændringer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at bevidstgørelse af borgerne om affaldshåndtering er en forudsætning for en korrekt funktion af effektive indsamlingsordninger. Bevidstgørelse af borgerne giver sig udslag i opbakning til særskilt indsamling og forebyggelse og tilrettelæggelse af lokale initiativer, men fører i sig selv ikke nødvendigvis til adfærdsændringer. En bedre forståelse af de mekanismer, der kan bidrage til positive adfærdsændringer er derfor afgørende. RU understreger derfor, at videreudviklingen af strategier, der kan fremme adfærdsændring, ved hjælp af både traditionelle midler som incitamenter og sanktioner og innovative metoder bør fremmes, og at udveksling af bedste praksis og viden mellem lokale og regionale myndigheder bør støttes kraftigt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer alle aktører på lokalt og regionalt niveau til at bidrage til at skabe større bevidsthed om fordelene ved genbrugsplast. |
| --- | --- |

43.

Indførelse af et harmoniseret pantsystem for drikkevareemballage i hele EU bør overvejes

| 44. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at pantsystemer har vist sig at føre til meget høje indsamlingsprocenter og genanvendelse af høj kvalitet og er også meget effektive med hensyn til forebyggelse af affald og plastsuppe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | erkender, at et stigende antal EU-lande gennemfører pantordninger, der undertiden forårsager negative virkninger på tværs af grænserne i regioner med forskellige pantsystemer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | foreslår, at man overvejer en harmoniseret tilgang på EU-niveau eller i det mindste størst mulig samordning for de medlemsstater, der for øjeblikket gennemfører pantsystemer eller har planer om at udvikle nye ordninger i fremtiden, for at forhindre negative følger på tværs af grænserne samt for at fremme varernes fri bevægelighed. |
| --- | --- |

46.

Alternativer til kvantitative mål bør undersøges

| 47. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at målsætninger for særskilt indsamling og genanvendelse af plast i forskellige EU-direktiver (vedrørende emballage og emballageaffald, direktivet for udrangerede køretøjer, WEEE-direktivet) er ens for alle medlemsstater, selv om der kan være stor forskel på medlemsstaternes reelle indsats. Det fører til en situation, hvor nogle medlemsstater stadig har en stor opgave foran sig, mens andre allerede har let ved at opfylde målsætningerne og ikke har noget incitament til at overskride dem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer indtrængende til, at målsætningen i de forskellige direktiver tages op til fornyet overvejelse for at skabe større incitamenter og tilskynde til en bedre kvalitet af genanvendelse ud fra følgende mulige tilgange:






  — | indførelse af et bonussystem, når målene overskrides |
| --- | --- | --- |

48.

—

indførelse af et bonussystem, når målene overskrides

| — | udvidelse af producenternes økonomiske ansvar til at omfatte de samlede omkostninger til affaldshåndtering af deres produkter herunder omkostninger til oprydning af affald eller omkostningerne til indsamling og behandling af deres produkter, som ikke er indsamlet særskilt og stadig ender som restaffald. |
| --- | --- |

—

udvidelse af producenternes økonomiske ansvar til at omfatte de samlede omkostninger til affaldshåndtering af deres produkter herunder omkostninger til oprydning af affald eller omkostningerne til indsamling og behandling af deres produkter, som ikke er indsamlet særskilt og stadig ender som restaffald.

E.   Bedre genanvendelse

Udvikling af sorterings- og genanvendelsesteknologi

| 49. | Det Europæiske Regionsudvalg bakker kraftigt op om forskning og innovation med henblik på nye sorterings- og genanvendelsesteknologier, herunder depolymerisering. Dette kunne i teorien løse mange af de aktuelle problemer i forbindelse med sortering og genanvendelse af plast; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger regionernes og byernes potentiale til at udvikle og støtte græsrodsinitiativer gennem levende laboratorier, innovationscentre og andre former for samarbejdsorienteret og innovativ tilgang til fremme af intelligent design og anvendelse af sekundære råstoffer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | støtter den foreslåede supplerende investering i prioriterede forsknings- og innovationstiltag inden for strategien og tilbyder at samarbejde med Kommissionen om udarbejdelsen af den nye strategiske forsknings- og innovationsdagsorden om plast. Et sådant samarbejde skal sikre, at den lokale og regionale dimension tages i betragtning både i forhold til indkredsning af de vigtigste problemer, der skal løses, og den passende udbredelse af de innovationer, der skabes; |
| --- | --- |

51.

| 52. | støtter arbejdet med udvikling af kvalitetsstandarder for sorteret plastaffald og genanvendt plast. |
| --- | --- |

52.

Energigenvinding er bedre end deponering

| 53. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at plastaffald, som ikke kan genanvendes, og plastaffald, som indeholder farlige stoffer, på kort sigt bør behandles i de allermest effektive og reneste energiudnyttelsesanlæg, hvor plastaffaldets høje energiindhold kan anvendes til at producere varme og strøm. |
| --- | --- |

53.

F.   Bedre markeder

Brugen af genanvendt plast i nye produkter bør fremmes kraftigt

| 54. | Det Europæiske Regionsudvalg er af den faste overbevisning, at slutbrugeres efterspørgsel efter genanvendt plast bør stimuleres gennem økonomiske incitamenter, der skaber et økonomisk interessant alternativ til nye materialer og fossilbaseret plast, samt ved at fjerne hindringer for et indre marked for sekundære råstoffer; |
| --- | --- |

54.

| 55. | minder om, at der stadig udbetales støtte til fossile brændstoffer, hvilket gør ny plast billigere end genanvendt plast eller biobaseret plast, som er en afgørende økonomisk hindring for udviklingen af en cirkulær økonomi for plast. Udvalget insisterer derfor på, at man fjerner denne slags forkerte incitamenter. Desuden vil producenter eller importører af fossilbaseret plast eller plastprodukter kunne holdes økonomisk ansvarlige for nedbringelse af CO2-emissioner fra den endelige behandling af deres plastaffald; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at inden udgangen af 2025 bør plastvareproducenterne anvende mindst 50 % genbrugsmaterialer ved fremstillingen af nye plastvarer, medmindre lovgivningen vedrørende slutproduktet forbyder brugen af genbrugsmaterialer. Udvalget understreger, at der er brug for en værdikædedrevet tilgang for at tilpasse producenternes interesse til forbrugernes, de lokale og regionale myndigheders og genbrugsindustriens interesse for at øge kvaliteten af genvinding samt anvendelse af sekundære materialer; |
| --- | --- |

56.

| 57. | støtter derfor EU-initiativet vedrørende frivillige tilsagn fra virksomheder og/eller industrisammenslutninger og opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at synliggøre tilsagn fra interessenter fra deres lokalområder, fremme god praksis og dermed tilskynde andre til at følge trop. Samtidig skal de føre kontrol med, at der følges op på tilsagnene, og om nødvendigt også rette fokus mod de tilfælde, hvor dette ikke sker for at sikre, at frivillige tilsagn ikke er tomme løfter, der blot bruges til at grønvaske bestemte produkter og sektorer. |
| --- | --- |

57.

Offentlige indkøb

| 58. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver det potentiale, som offentlige grønne indkøb inden for plastaffaldsforebyggelse rummer for Europas offentlige myndigheder, da det står dem frit for at benytte deres købekraft til at vælge miljøvenlige varer, tjenester og bygge- og anlægsarbejder, og dermed også sætte et eksempel til efterfølgelse for andre organisationer; opfordrer derfor alle lokale og regionale myndigheder til at bidrage til plastprodukters genanvendelighed gennem deres indkøbspolitikker ved at kræve, at produkter designes efter miljøvenlige principper, og at der indgår genbrugsmateriale i de produkter, de indkøber; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bifalder på den baggrund de retningslinjer, som Kommissionen og en række europæiske lande har udviklet inden for grønne offentlige indkøb i form af nationale kriterier for grønne offentlige indkøb (1), men anmoder Kommissionen om at fremlægge mere detaljerede vejledninger, der indeholder oplysninger om de forskellige typer af genvundet plast, deres anvendelsesmuligheder og de miljømæssige og eventuelle økonomiske fordele for de lokale og regionale myndigheder ved at anvende genbrugsplast; |
| --- | --- |

59.

| 60. | fremhæver, at det meste plast i havene kommer fra Asien, og at kun 9 % plast genanvendes på verdensplan. På den baggrund mener udvalget, at der er et stort potentiale for at forbedre bæredygtigheden og sporbarheden i de globale forsyningskæder via gennemførelsen af EU's nye handelsstrategi »Handel for alle«, der har som mål at bruge handelsaftaler og præferenceprogrammer som løftestænger til at fremme bæredygtig udvikling rundt om i verden. Udvalget bifalder i den forbindelse Europa-Parlamentets forslag fra marts 2017 om et EU-flagskibsinitiativ for beklædningssektoren (2) og understreger, at initiativer af slags også vil afhænge af lokale og regionale myndigheders støtte til at fremme dem, og at de bør være retningsgivende for den lokale og regionale indsats inden for decentralt udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//DA

2

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/37

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Integrering af idræt i EU's dagsorden for tiden efter 2020

(2018/C 461/06)

| Ordfører: | Roberto PELLA (IT/EPP), borgmester i Valdengo, Biella-provinsen |
| --- | --- |

Ordfører:

Roberto PELLA (IT/EPP), borgmester i Valdengo, Biella-provinsen

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg vil i det følgende se nærmere på idrættens uadskillelige aspekter — dens økonomiske og menneskelige dimension samt dens rolle med hensyn til at fremme social inklusion — og betydningen heraf for Den Europæiske Union og de lokale og regionale myndigheder. Idræt forstået som et kontinuum af bevægelse og fysisk aktivitet vedrører således mange forskellige politikker, produkter og tjenester, der går på tværs af og indgår i et samspil med forskellige værdikæder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at idrætten ifølge de seneste beregninger er en økonomisk sektor af meget stor betydning for EU, da den bidrager til de nationale økonomier med en andel, der kan sammenlignes med landbrugets, skovbrugets og fiskeriets lagt sammen (1), og den forventes at få endnu større betydning. Dertil kommer, at idrætssektoren tegner sig for 2 % af EU's samlede nationalprodukt svarende til 7,3 mio. arbejdspladser i hele Europa og 3,5 % af den samlede beskæftigelse i EU. Hvad turistsektoren angår skønnes det, at der årligt planlægges mellem 12 og 15 mio. udenlandsrejser med det mål at deltage i idrætsbegivenheder eller udøve en idrætsaktivitet. Et af sektorens særkender er således den stærke forbindelse til andre produktionssektorer såsom tilgængelig turisme og idrætsturisme, teknologi, sundhed, miljø og transport, integration, byggeri og infrastruktur, hvor idrætssektoren direkte og indirekte bidrager til merværdiskabelse (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger dog samtidig, at en undersøgelse foretaget af SpEA (3) (SportsEconAustria) for Europa-Parlamentet viser, at idrættens indvirkning og dens indflydelse på de offentlige politikker er undervurderet, især når man betænker foreningsarbejdet (de fleste idrætsaktiviteter er organiseret af ikke-erhvervsdrivende foreninger), sidegevinster i form af integrationsprocesser og social inklusion eller omkostningerne ved fysisk inaktivitet, som er i størrelsesordenen 80 mia. EUR årligt i de 28 EU-lande (4). Hertil kommer den indvirkning på mellemlangt sigt, som sygdomme, der bl.a. skyldes ingen eller for lidt motion, har på de regionale sundhedsbudgetter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at der på lokalt niveau stadig er en stor mangel på viden om de generelle fordele ved fysisk aktivitet, selv om denne i stigende grad anerkendes som et vigtigt politisk emne, idet forskning viser, at 66 % af alle lokale politiske beslutningstagere ikke har kendskab til omfanget af fedme i deres lokalsamfund og 84 % til omfanget af overvægt (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at idræt ikke er en marginal sektor, men et vigtigt investeringsmål for EU, eftersom idræt i dag ud over konkurrenceaspektet også defineres som bevægelse og fysisk aktivitet, således at det ikke kun er et spørgsmål om at øge idrætsaktiviteterne i sig selv, men også om at fremme sundheden og en sund levevis. Tilgangen til området bør derfor sigte mod at skabe mere lige — dvs. afbalanceret, ligestillet og ensartet — adgang til de forskellige sportsgrene samt forebygge kroniske sygdomme (især ikkeoverførbare sygdomme som fedme, type 2-diabetes, risici for hjerte-kar-sygdomme, psykiske lidelser osv.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger den vigtige rolle, som idræt spiller i forbindelse med sundhedsfremme og trivsel, og som navnlig anerkendes i EU's tredje sundhedsprogram og overvågningen af handlingsplanen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet (HEPA) samt i WHO's dagsorden 2014-2019 og WHO's europæiske NOPA-database (Nutrition, Obesity and Physical Activity); |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder endvidere om, at 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling betragter idræt som en vigtig drivkraft for bæredygtig udvikling og anerkender idrættens rolle med hensyn til bedre sundhed og uddannelse samt dens bidrag til fred, fremme af tolerance, respekt og social inklusion samt styrkelse af kvinder og unge (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | henleder opmærksomheden på nogle af hovedkonklusionerne af Eurobarometerundersøgelsen om idræt (7):






  — | Næsten halvdelen (46 %) af europæerne er hverken fysisk aktive eller dyrker idræt, og siden 2009 er andelen gradvist steget (42 % i 2013). |
| --- | --- | --- |

8.

—

Næsten halvdelen (46 %) af europæerne er hverken fysisk aktive eller dyrker idræt, og siden 2009 er andelen gradvist steget (42 % i 2013).

| — | Andelen, der dyrker idræt eller er fysisk aktive, er mindre blandt lavere uddannede og/eller økonomisk dårligere stillede. |
| --- | --- |

—

Andelen, der dyrker idræt eller er fysisk aktive, er mindre blandt lavere uddannede og/eller økonomisk dårligere stillede.

| — | Det er mere udbredt at dyrke motion »uformelle« steder som parker og udendørsområder (40 %), i hjemmet (32 %) og undervejs mellem skole/arbejde og hjemmet (23 %) end i formelle idrætsfaciliteter. |
| --- | --- |

—

Det er mere udbredt at dyrke motion »uformelle« steder som parker og udendørsområder (40 %), i hjemmet (32 %) og undervejs mellem skole/arbejde og hjemmet (23 %) end i formelle idrætsfaciliteter.

| — | Den primære motivation for at være aktiv er forbedring af sundheden og den fysiske form, mens den væsentligste hindring er mangel på tid. |
| --- | --- |

—

Den primære motivation for at være aktiv er forbedring af sundheden og den fysiske form, mens den væsentligste hindring er mangel på tid.

| — | Størstedelen af europæerne mener, at der på lokalt niveau er muligheder for at være fysisk aktive, men samtidig er det manges opfattelse, at de lokale myndigheder ikke gør nok på området; |
| --- | --- |

—

Størstedelen af europæerne mener, at der på lokalt niveau er muligheder for at være fysisk aktive, men samtidig er det manges opfattelse, at de lokale myndigheder ikke gør nok på området;

| 9. | henleder opmærksomheden på, at den rolle, som idrætten spiller i økonomien og samfundet i dag — bl.a. efter den økonomiske krise, som EU har gennemlevet — kan være til stor gavn for de lokale og regionale myndigheder på flere fronter: de sektorer, som idrætten indvirker på, er kendetegnet ved fleksibilitet, hvilket giver en stor løftestangseffekt; konkurrenceevne og attraktivitet samt livskvalitet forbedres gennem regelmæssig afholdelse af vigtige events og idrætsaktiviteter; beskæftigelsen fremmes, idet kommunerne meget ofte er ejere af sportsanlæggene; integrationen — set som et virkningsfuldt instrument til videreformidling af EU's fælles værdier — styrkes, idet disse værdier ofte kommer klarest til udtryk på lokalt plan (8). Da idræt således i stigende grad anvendes som et middel til at nå sociale og økonomiske mål, stilles der stadig højere krav til effektivitet og opnåelse af resultater inden for idrætssektoren, ikke kun som et middel til at nå de politiske mål, men også som et strategisk mål i sig selv. |
| --- | --- |

9.

Baggrundsanalyse: de nuværende initiativer på EU-niveau

| 10. | Det Europæiske Regionsudvalg gør opmærksom på, at det første politiske dokument om idræt, Hvidbogen om idræt, blev offentliggjort af Kommissionen i 2007; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vil gerne henlede opmærksomheden på, at institutioner inden for sport, kultur og uddannelse kan være med til at bane vejen for integration som anført i RU's udtalelse om Bekæmpelse af radikalisering og voldelig ekstremisme (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at der med Lissabontraktaten, som trådte i kraft i december 2009, blev indført en særskilt artikel, nemlig artikel 165 i TEUF, som giver EU nye beføjelser til at støtte idrætten. Artiklen indeholder bestemmelser om fremme af idræt og opfordrer til en EU-indsats for at udvikle idrættens europæiske dimension. I henhold til EUF-traktatens artikel 6, litra e), har EU faktisk kompetence til at gennemføre tiltag for at understøtte eller supplere medlemsstaternes tiltag på idrætsområdet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at Kommissionen i 2011 vedtog meddelelsen Udvikling af sportens europæiske dimension (10), på grundlag af hvilken Rådet vedtog en resolution om en EU-arbejdsplan for sport 2011-2014, som indebar en yderligere styrkelse af det europæiske samarbejde med fastlæggelse af prioriteter for området på EU-niveau, som involverer medlemsstaterne og Kommissionen. I 2012 vedtog Rådet konklusioner om fremme af fysisk aktivitet, der forbedrer sundheden, og om styrkelse af databasen til udarbejdelse af idrætspolitikker med en opfordring til Kommissionen om at offentliggøre regelmæssige meningsmålinger vedrørende idræt og fysisk aktivitet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder endvidere om, at ekspertarbejdet med henblik på at gennemføre arbejdsplanen var koncentreret om udarbejdelse af spørgeskemaet til den nuværende Eurobarometerundersøgelse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at der for nyligt (i 2017) i samarbejde med EPSI (europæisk platform for innovation inden for idræt) blev lanceret et tværregionalt initiativ, benævnt ClusSport, om emnet økonomisk udvikling og værdiskabelse inden for sektoren, som 10 lande hidtil har tilsluttet sig. I løbet af de seneste 18 år har ACES Europe fremmet de europæiske værdier med udnævnelsen af europæiske idrætshovedstæder og -byer under EU's flag; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at en ny EU-arbejdsplan for idræt trådte i kraft i juli 2017. Den fastlægger de hovedtemaer, som medlemsstaterne og Kommissionen bør prioritere frem til 2020: idrættens integritet med fokus på god forvaltning, beskyttelse af mindreårige, bekæmpelse af aftalt spil, forebyggelse af doping og indsats over for bestikkelse; idrættens økonomiske dimension med fokus på innovation og forbindelserne mellem idræt og det digitale indre marked; idræt og samfund med fokus på social inklusion, trænere, medier, miljø, sundhed, undervisning og idrætsdiplomati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder endelig om Kommissionens seneste initiativ, »Tartu Call for a Healthy Lifestyle« (11), en køreplan, der gav startskuddet til en positiv dynamik i det tværsektorielle samarbejde. |
| --- | --- |

17.

Mål

| 18. | Det Europæiske Regionsudvalg foreslår i lyset af de muligheder og problemer, der er afdækket indtil nu, at følgende udfordringer tages op:






  a) | en bedre vekselvirkning mellem allerede iværksatte projekter og de senest gennemførte foranstaltninger på lokalt og regionalt plan ved at opmuntre til stor deltagelse, udveksling af god praksis og partnerskaber (der eventuelt kunne udvides til lande uden for EU) |
| --- | --- | --- |

18.

a)

en bedre vekselvirkning mellem allerede iværksatte projekter og de senest gennemførte foranstaltninger på lokalt og regionalt plan ved at opmuntre til stor deltagelse, udveksling af god praksis og partnerskaber (der eventuelt kunne udvides til lande uden for EU)

| b) | en udformning af idrætsprojekterne, der sætter menneskene og den sociale dimension i centrum ved at satse på nærhed og lokal forankring, hvilket er i tråd med det ansvar, som de lokale og regionale myndigheder har for idrætsanlæg og -arrangementer |
| --- | --- |

b)

en udformning af idrætsprojekterne, der sætter menneskene og den sociale dimension i centrum ved at satse på nærhed og lokal forankring, hvilket er i tråd med det ansvar, som de lokale og regionale myndigheder har for idrætsanlæg og -arrangementer

| c) | så stor folkelig bevidsthed som muligt om den gavnlige virkning af motion, fysisk aktivitet og idræt |
| --- | --- |

c)

så stor folkelig bevidsthed som muligt om den gavnlige virkning af motion, fysisk aktivitet og idræt

| d) | bred oplysning om idrættens positive indvirkning på EU's økonomi og følgelig en idrætspolitik, der i højere grad inddrager de sektorer, som idrætten indvirker på og gennemtrænger |
| --- | --- |

d)

bred oplysning om idrættens positive indvirkning på EU's økonomi og følgelig en idrætspolitik, der i højere grad inddrager de sektorer, som idrætten indvirker på og gennemtrænger

| e) | mere teknologisk innovation og flere virksomheder, der har fokus på instrumenter for de lokale og regionale myndigheder med en opfordring til aktørerne i forsknings-, teknologi- og uddannelsessektorerne til i et samarbejde med forvaltningsmyndighederne at udforme og gennemføre en fælles strategi, som med særligt blik for beskæftigelsesmulighederne i sektoren sigter mod at forbinde alle værdikæder først og sidst i produktionsprocessen |
| --- | --- |

e)

mere teknologisk innovation og flere virksomheder, der har fokus på instrumenter for de lokale og regionale myndigheder med en opfordring til aktørerne i forsknings-, teknologi- og uddannelsessektorerne til i et samarbejde med forvaltningsmyndighederne at udforme og gennemføre en fælles strategi, som med særligt blik for beskæftigelsesmulighederne i sektoren sigter mod at forbinde alle værdikæder først og sidst i produktionsprocessen

| f) | anerkendelse af idræt som en reel borgerret, som et middel til socialisering og inklusion, navnlig for personer med handicap, og til forbedring af livskvaliteten og den fysiske og mentale sundhed samt som en uddannelsesmulighed |
| --- | --- |

f)

anerkendelse af idræt som en reel borgerret, som et middel til socialisering og inklusion, navnlig for personer med handicap, og til forbedring af livskvaliteten og den fysiske og mentale sundhed samt som en uddannelsesmulighed

| g) | støtte til at gøre idrætsfaciliteter fuldt ud tilgængelige for alle uanset alder, køn, nationalitet og status, hvorved disse faciliteter vil kunne anvendes frit, og åbningstiderne vil kunne forlænges for offentligheden |
| --- | --- |

g)

støtte til at gøre idrætsfaciliteter fuldt ud tilgængelige for alle uanset alder, køn, nationalitet og status, hvorved disse faciliteter vil kunne anvendes frit, og åbningstiderne vil kunne forlænges for offentligheden

| h) | øget støtte til og synliggørelse af idrætskonkurrencer for kvinder |
| --- | --- |

h)

øget støtte til og synliggørelse af idrætskonkurrencer for kvinder

| i) | betragtning af idrætten som et referenceinstrument for fremme af lighed og social integration |
| --- | --- |

i)

betragtning af idrætten som et referenceinstrument for fremme af lighed og social integration

| j) | budgetstøtte til amatørsportsudøveres mobilitet i forbindelse med deres konkurrencer, især til sportsfolk fra fjerntliggende områder, øområder og områder i den yderste periferi. |
| --- | --- |

j)

budgetstøtte til amatørsportsudøveres mobilitet i forbindelse med deres konkurrencer, især til sportsfolk fra fjerntliggende områder, øområder og områder i den yderste periferi.

Politiske anbefalinger og forslag

| 19. | Det Europæiske Regionsudvalg ser en mulighed for at foreslå tiltag og indføre konkrete instrumenter med sigte på »Integrering af idræt i EU's dagsorden for tiden efter 2020« ved hjælp af følgende: |
| --- | --- |

19.

På det politiske plan

| 20. | en betydelig satsning på idrætsdiplomati, som kan fremme de europæiske værdier gennem idræt samt konstruktiv dialog på flere niveauer med inddragelse af alle myndighedsniveauer og europæiske institutioner — f.eks. Europa-Parlamentet via den tværpolitiske gruppe om idræt, Kommissionens berørte generaldirektorater, Den Europæiske Olympiske Komité og de nationale olympiske komitéer samt alle øvrige aktører, der berøres af denne proces, bl.a. i civilsamfundet — f.eks. med udgangspunkt i nogle pilotprojekter; |
| --- | --- |

20.

| 21. | udvikling af eksterne forbindelser og internationale samarbejdsprojekter med parter uden for EU for at opnå et bredere perspektiv gennem mobilitetsprojekter og udveksling af viden, erfaringer og eksempler på god praksis (dvs. metodefællesskaber); |
| --- | --- |

21.

| 22. | udvikling på europæisk niveau af instrumenter, der kan fremhæve idræt som en vækstfaktor for EU gennem mentorordninger og soft policy-tiltag (f.eks. i samarbejde med det årlige idrætsforum og Info Days) og gennem støtte til udveksling af bedste praksis blandt lokale og regionale idrætsorganisationer og -foreninger, som er involveret på nationalt og europæisk niveau, ud fra en deltagelsesbaseret bottom-up-tilgang, der tager hensyn til deres krav og behov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | styrkelse af de europæiske lokale og regionale myndigheders rolle gennem en aktiv og mere koordineret inddragelse af regionerne i den årlige europæiske idrætsuge, som lige siden sin indførelse har været en kilde til stor motivation. Sigtet bør være, at der på mellemlangt og langt sigt føres offentlige politikker med en dokumenteret effekt på en sund livsstil og adfærd og større borgerdeltagelse i det aktive idrætsliv, hvorved der kan sikres større professionalisme og beskæftigelsesegnethed i idrætssektoren; |
| --- | --- |

23.

| 24. | praktisk støtte fra EU til en fuld gennemførelse i medlemsstaterne af FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, for så vidt angår idrætsdimensionen. |
| --- | --- |

24.

På programniveau

| 25. | opbakning til Kommissionens forslag om at fordoble Erasmus+-bevillingerne til det næste langsigtede EU-budget for perioden 2021-2027 og dens fokus på breddeidræt (12). Kommissionen opfordres i denne henseende til at fokusere på udveksling af erfaringer mellem trænere, idrætsledere og erhvervsfolk — især unge — som har en tilknytning til sektoren i bred forstand via f.eks. peerlæringsaktiviteter og studiebesøg, udveksling af ekspertise og erfaring samt opbyggelse af kapacitet i byer, kommuner og regioner på lokalt plan med henblik på at udvikle innovative tilgange til integration af fysisk aktivitet som et centralt element i byernes og regionernes strategier; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordring til — bl.a. set i lyset af investeringsunderskuddet i lokal breddeidrætsinfrastruktur — at der udtrykkeligt tildeles øremærkede midler til idrætten i de næste europæiske struktur- og investeringsfonde med særlig vægt på fremme af fysisk aktivitet, især i ugunstigt stillede områder, hvorved der sikres adgang til idrætsaktiviteter for alle, og de menneskelige færdigheder og den menneskelige kapacitet som drivkræfter for økonomisk og social udvikling styrkes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | udstikning af mere udtrykkelige retningslinjer i Erasmus+-programmet om behovet for at styrke idrætsudøvelsen lige fra den obligatoriske skolegang; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordring til, at ESI-fondene yder støtte til beskæftigelse, især ungdomsbeskæftigelse, via startup-virksomheder eller platforme for teknologisk innovation i sektoren samt til fremme af breddeidræt gennem en ny fase med opførelse af idrætsanlæg og infrastrukturer i mindre målestok. De bør endvidere fremme ligestilling mellem mænd og kvinder gennem idræt for at opnå mere effektive idrætspolitikker og dermed øge deltagelsesprocenterne. Desuden kunne ESI-fondene støtte nye løsninger på de konkrete udfordringer for EU's regioner, f.eks. gennem støtte til folkelige og traditionelle idrætsgrene og styrkelse af deres integration i de offentlige uddannelsessystemers programmer, som kan øge kendskabet til EU og forbedre dets image, samtidig med at lokalsamfundenes særtræk og identitet bevares; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sundhedsfremme gennem motion og fysisk aktivitet som allerede fremhævet i Tartu-erklæringen, bl.a. på arbejdspladsen, ved at overveje incitamenter hertil for arbejdsgivere, herunder europæiske SMV'er, for at forbedre de ansattes præstationer og samlede produktivitet og samtidig begrænse fravær og forebygge sygdomme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understregning af betydningen af planlægning af aktiviteter forankret i lokalsamfundene, gerne sammen med aktører fra civilsamfundet, i tilgængelige områder med nem adgang for mere sårbare grupper, især bevægelseshæmmede personer (13), mødre og børn, ældre samt grupper, der er i fare for eksklusion, såsom migranter eller socioøkonomisk set mere sårbare personer med henblik på større sameksistens mellem generationerne og integration af de europæiske borgere; planlægning af aktiviteter forankret i lokalsamfundene for fængselsindsatte. Med henblik herpå opfordrer udvalget til, at man overvejer en Sport4EU-ordning i lighed med den eksisterende WIFI4EU-ordning til fremme af sundhed gennem motion og fysisk aktivitet. Ordningen skulle fungere på de lokale og regionale myndigheders niveau på grundlag af servicekuponer, der uddeles på en geografisk afbalanceret måde; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understregning — gennem uddannelse, men også inden for landbrugsprogrammernes tematiske mål — af sammenhængen mellem fysisk aktivitet og sund kost, især i skolerne, f.eks. gennem etablering af egentlige laboratorier, benævnt »sundhedskøkkenhaver«, som kan give børn, unge og familier praktiske oplysninger om korrekt ernæring, det sæsonbestemte udbud af frugt og grøntsager, risiciene ved en usund livsstil og betydningen af idræt og fysisk aktivitet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | afsætning af de nødvendige midler til afprøvning og udvikling af »Aktive byer« med udgangspunkt i EU-institutionernes store engagement i den fremtidige dagsorden for byerne og i betragtning af, at disse byer er særligt attraktive som turistmål samt innovative og mere intelligente i deres dækning af bybefolkningens behov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordring til at medtage sportsbegivenheder og steder med en symbolværdi knyttet til idræt i Interrail-projektet, således at man med udgangspunkt i de nyere generationer kan opdage og formidle idrættens EU-støttede værdier og derigennem stimulere de unges identitetsfølelse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anvendelse af de tilgængelige strukturfondsmidler til at gøre offentlige bygninger og andre offentlige infrastrukturer mere energieffektive for således at bidrage til den miljømæssige bæredygtighed af eksisterende idrætsanlæg, bl.a. ved at hindre spredning af mikroplast, samtidig med at man undersøger muligheden for at omdanne disse faciliteter til faciliteter, der er egnede til udøvelse af flere idrætsgrene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | indførelse i det kommende Horisont Europa-program af muligheder for forbedring af redskaber til dataindsamling og modeller for udarbejdelse heraf med henblik på innovative løsninger og nye teknologier til løbende udveksling af viden, bl.a. som svar på de mål, som det kommende rumænske rådsformandsskab har opstillet i forbindelse med strategien for intelligent specialisering og det digitale indre marked; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordring til at overveje ovennævnte initiativer i forbindelse med forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme, hvor idræt integreres effektivt i EU's dagsorden for tiden efter 2020; yderligere opfordring til at overveje, om det på sigt vil være hensigtsmæssigt at oprette et idrætsprogram. |
| --- | --- |

36.

Nærhed og proportionalitet

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg forventer under drøftelserne og den efterfølgende vedtagelse af den næste flerårige finansielle ramme at få mulighed for at vurdere nærhedsprincippet på dette område og henlede Kommissionens opmærksomhed på ambitionen om under passende omstændigheder at understrege de lokale og regionale myndigheders afgørende rolle når det gælder idrættens økonomiske og menneskelige dimension; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bekræfter sin faste overbevisning om, at de regionale handlingsplaner, hvori investeringsstrategierne for strukturfondene fastlægges, er endnu et nyttigt og effektivt instrument, som indsatsen på dette område bør kanaliseres igennem, og som peger på de lokale og regionale myndigheder som garanter for en samarbejdsbaseret styring på flere niveauer, hvor institutioner, virksomheder, civilsamfundsorganisationer og borgere kan bidrage til planlægningen og udviklingen af sektoren; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vil sammen med EU-institutionerne deltage i overvejelser, der kan bidrage til, at debatten og de politiske budskaber omsættes til konkrete forslag i overensstemmelse med SEDEC-underudvalgets arbejdsprogram (21/11/2017, pkt. 1.2) og RU's politiske prioriteter; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ser gerne, at Kommissionen engagerer sig i EU's ratificering af Europarådets konvention om manipulation af idrætskonkurrencer. |
| --- | --- |

40.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Kommissionen (2014), »Sport as a growth engine for EU economy«, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm.

1

(2)  Kommissionen, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Studio ISCA/CEBR 2015 i Narrative review: the state of physical activity in Europe, s. 37, og PASS-projektet, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  PASS-projektet, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometer (release date 22/03/2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en.

7

(8)  Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en.

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin.

13

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/43

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pakken om fair beskatning

(2018/C 461/07)

| Ordfører: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), medlem af landstingsforsamlingen i Stockholms län |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår satser for merværdiafgiften
  COM(2018) 20 final
  Bilag til forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår satser for merværdiafgiften
  COM(2018) 20 final
  Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår særordningen for små virksomheder
  COM(2018) 21 final |

Ordfører:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), medlem af landstingsforsamlingen i Stockholms län

Basisdokumenter:

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår satser for merværdiafgiften

COM(2018) 20 final

Bilag til forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår satser for merværdiafgiften

COM(2018) 20 final

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår særordningen for små virksomheder

COM(2018) 21 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår satser for merværdiafgiften

(COM(2018) 20 final)

Anbefalet ændring 1

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I et endeligt momssystem bør alle medlemsstater behandles lige, og de bør derfor være underlagt de samme restriktioner med hensyn til anvendelse af nedsatte momssatser, som bør forblive en undtagelse til normalsatsen. En sådan ligebehandling, der ikke indskrænker medlemsstaternes nuværende spillerum til fastsættelse af satser, kan sikres ved at give dem alle ret til, foruden de højst to nedsatte satser på mindst 5 %, at anvende en nedsat sats, som ikke er omfattet af minimumskravet, samt en fravigelse med ret til fradrag af indgående moms. | I et endeligt momssystem bør alle medlemsstater behandles lige, og de bør derfor være underlagt de samme restriktioner med hensyn til anvendelse af nedsatte momssatser, som bør forblive en undtagelse til normalsatsen. En sådan ligebehandling, der ikke indskrænker medlemsstaternes nuværende spillerum til fastsættelse af satser, kan sikres ved at give dem alle ret til
  , med det formål at tage alle varers og tjenesteydelsers positive sociale og miljømæssige virkninger i betragtning
  , foruden de højst to nedsatte satser på mindst 5 %, at anvende en nedsat sats, som ikke er omfattet af minimumskravet, samt en fravigelse med ret til fradrag af indgående moms.
  Inden for rammerne af dette direktiv er det muligt for medlemsstaterne at opretholde eksisterende nedsatte momssatser eller at indføre nye sådanne satser, som gavner den endelige forbruger og er af almen interesse, eksempelvis for arbejdskraftintensive tjenesteydelser eller af sociale og/eller miljømæssige hensyn. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I et endeligt momssystem bør alle medlemsstater behandles lige, og de bør derfor være underlagt de samme restriktioner med hensyn til anvendelse af nedsatte momssatser, som bør forblive en undtagelse til normalsatsen. En sådan ligebehandling, der ikke indskrænker medlemsstaternes nuværende spillerum til fastsættelse af satser, kan sikres ved at give dem alle ret til, foruden de højst to nedsatte satser på mindst 5 %, at anvende en nedsat sats, som ikke er omfattet af minimumskravet, samt en fravigelse med ret til fradrag af indgående moms.

I et endeligt momssystem bør alle medlemsstater behandles lige, og de bør derfor være underlagt de samme restriktioner med hensyn til anvendelse af nedsatte momssatser, som bør forblive en undtagelse til normalsatsen. En sådan ligebehandling, der ikke indskrænker medlemsstaternes nuværende spillerum til fastsættelse af satser, kan sikres ved at give dem alle ret til
  , med det formål at tage alle varers og tjenesteydelsers positive sociale og miljømæssige virkninger i betragtning
  , foruden de højst to nedsatte satser på mindst 5 %, at anvende en nedsat sats, som ikke er omfattet af minimumskravet, samt en fravigelse med ret til fradrag af indgående moms.
  Inden for rammerne af dette direktiv er det muligt for medlemsstaterne at opretholde eksisterende nedsatte momssatser eller at indføre nye sådanne satser, som gavner den endelige forbruger og er af almen interesse, eksempelvis for arbejdskraftintensive tjenesteydelser eller af sociale og/eller miljømæssige hensyn.

Begrundelse

Hvis bestemmelserne bliver for specifikke, er der stor risiko for, at den ønskede fleksibilitet ikke opnås.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Skønt det fortsat er muligt at anvende andre momssatser i visse fjerntliggende områder, er det nødvendigt at sikre, at normalsatsen som minimum udgør 15 %. | Skønt det fortsat er muligt at anvende andre momssatser i visse fjerntliggende områder, er det nødvendigt at sikre, at normalsatsen som minimum udgør 15 %
  med et maksimalt niveau på 25 %
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Skønt det fortsat er muligt at anvende andre momssatser i visse fjerntliggende områder, er det nødvendigt at sikre, at normalsatsen som minimum udgør 15 %.

Skønt det fortsat er muligt at anvende andre momssatser i visse fjerntliggende områder, er det nødvendigt at sikre, at normalsatsen som minimum udgør 15 %
  med et maksimalt niveau på 25 %
  .

Anbefalet ændring 3

Efter artikel 1, nr. 1), indføjes et nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Artikel 97 affattes således: »Normalsatsen må ikke være mindre end 15 % og ikke højere end 25 %.« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Artikel 97 affattes således: »Normalsatsen må ikke være mindre end 15 % og ikke højere end 25 %.«

Anbefalet ændring 4

Artikel 1, nr. 2)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 98 affattes således: | Artikel 98 affattes således: |
| »Artikel 98 | »Artikel 98 |
| 1.   Medlemsstaterne kan højst anvende to nedsatte satser. | 1.   Medlemsstaterne kan højst anvende to nedsatte satser. |
| De nedsatte satser fastsættes som en procentsats af afgiftsgrundlaget, som ikke må være mindre end 5 %. | De nedsatte satser fastsættes som en procentsats af afgiftsgrundlaget, som ikke må være mindre end 5 %. |
| 2.   Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne foruden de to nedsatte satser anvende en nedsat sats, der er lavere end 5 %, og en fritagelse med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms. | 2.   Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne foruden de to nedsatte satser anvende en nedsat sats, der er lavere end 5 %, og en fritagelse med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms. |
| 3.   De nedsatte satser og fritagelser, der anvendes efter stk. 1 og 2, må
  alene
  være til fordel for den endelige forbruger og anvendes for på konsekvent vis at forfølge et mål af almen interesse. | 3.   De nedsatte satser og fritagelser, der anvendes efter stk. 1 og 2, må være til fordel for den endelige forbruger og anvendes for på konsekvent vis at forfølge et mål af almen interesse
  , som tager hensyn til de forskellige varer og tjenesteydelsers positive sociale og/eller miljømæssige virkninger
  . |
| De nedsatte satser og fritagelser, der er omhandlet i stk. 1 og 2, anvendes ikke for varer og tjenesteydelser i de kategorier, der er anført i bilag IIIa.«. | De nedsatte satser og fritagelser, der er omhandlet i stk. 1 og 2, anvendes ikke for varer og tjenesteydelser i de kategorier, der er anført i bilag IIIa.«. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Artikel 98 affattes således:

Artikel 98 affattes således:

»Artikel 98

»Artikel 98

1.   Medlemsstaterne kan højst anvende to nedsatte satser.

1.   Medlemsstaterne kan højst anvende to nedsatte satser.

De nedsatte satser fastsættes som en procentsats af afgiftsgrundlaget, som ikke må være mindre end 5 %.

De nedsatte satser fastsættes som en procentsats af afgiftsgrundlaget, som ikke må være mindre end 5 %.

2.   Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne foruden de to nedsatte satser anvende en nedsat sats, der er lavere end 5 %, og en fritagelse med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms.

2.   Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne foruden de to nedsatte satser anvende en nedsat sats, der er lavere end 5 %, og en fritagelse med ret til fradrag af den i det tidligere omsætningsled betalte moms.

3.   De nedsatte satser og fritagelser, der anvendes efter stk. 1 og 2, må
  alene
  være til fordel for den endelige forbruger og anvendes for på konsekvent vis at forfølge et mål af almen interesse.

3.   De nedsatte satser og fritagelser, der anvendes efter stk. 1 og 2, må være til fordel for den endelige forbruger og anvendes for på konsekvent vis at forfølge et mål af almen interesse
  , som tager hensyn til de forskellige varer og tjenesteydelsers positive sociale og/eller miljømæssige virkninger
  .

De nedsatte satser og fritagelser, der er omhandlet i stk. 1 og 2, anvendes ikke for varer og tjenesteydelser i de kategorier, der er anført i bilag IIIa.«.

De nedsatte satser og fritagelser, der er omhandlet i stk. 1 og 2, anvendes ikke for varer og tjenesteydelser i de kategorier, der er anført i bilag IIIa.«.

Begrundelse

Begrundelse

En begrænsning til, at fritagelser alene skal være til fordel for den endelige forbruger, kan blive vanskelig at omsætte i praksis, eftersom mange varer og tjenesteydelser sælges til både forbrugere og virksomheder. I de generelle betragtninger anføres det, at hovedtanken med forslaget bl.a. er at sikre et velfungerende indre marked, undgå unødig kompleksitet og dermed øgede omkostninger for virksomhederne. Derfor bør ordet alene udgå af direktivets tekst.

alene

alene

Bilag til forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår satser for merværdiafgiften

(COM(2018) 20 final)

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

Nummer 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Levering af alkoholiske drikkevarer | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Ingen | Ingen | (5) | Levering af alkoholiske drikkevarer | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Ingen | Ingen |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

Levering af alkoholiske drikkevarer

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Ingen

Ingen

(5)

Levering af alkoholiske drikkevarer

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Ingen

Ingen

Begrundelse

Begrundelse

Der er ingen grund til at alkohol, som fremstilles af andre ikke-destillerede gærede drikkevarer, f.eks. vermouth, skal kunne belægges med en nedsat sats.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Nummer 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (7) | Levering, udlejning, vedligeholdelse og reparation af transportmidler | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Levering, udlejning, vedligeholdelse og reparation af cykler, barnevogne og invalidekøretøjer
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.2
  45.11.3 | (7) | Levering, udlejning, vedligeholdelse og reparation af transportmidler | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Levering, udlejning, vedlige-holdelse og reparation af cykler
  (herunder elcykler), elscootere
  , barnevogne og invalidekøretøjer
  ... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.2
  45.11.3 |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(7)

Levering, udlejning, vedligeholdelse og reparation af transportmidler

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Levering, udlejning, vedligeholdelse og reparation af cykler, barnevogne og invalidekøretøjer

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.2

45.11.3

(7)

Levering, udlejning, vedligeholdelse og reparation af transportmidler

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Levering, udlejning, vedlige-holdelse og reparation af cykler
  (herunder elcykler), elscootere
  , barnevogne og invalidekøretøjer

(herunder elcykler), elscootere

...

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.2

45.11.3

Begrundelse

Begrundelse

Det bør fremgå tydeligt, at medlemsstaterne også må lade elcykler og elscootere belægges med en nedsat sats. Elcykler og elscootere spiller en vigtig rolle, når det handler om mobilitet.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

Nummer 10

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (10) | Levering af computere, elektronisk og optisk udstyr; levering af ure | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Ingen | Ingen | (10) | Levering af computere, elektronisk og optisk udstyr; levering af ure | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Bestrålingsudstyr, elektromedicinsk og elektroterapeutisk udstyr samt briller og kontaktlinser | 26.60




  32.50.4 |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(10)

Levering af computere, elektronisk og optisk udstyr; levering af ure

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Ingen

Ingen

Ingen

Ingen

(10)

Levering af computere, elektronisk og optisk udstyr; levering af ure

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Bestrålingsudstyr, elektromedicinsk og elektroterapeutisk udstyr samt briller og kontaktlinser

Bestrålingsudstyr, elektromedicinsk og elektroterapeutisk udstyr samt briller og kontaktlinser

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Begrundelse

Begrundelse

Medlemsstaterne bør have mulighed for at lade briller og kontaktlinser samt pacemakere og høreapparater belægges med en nedsat sats.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Nummer 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (15) | Levering af finansielle tjenesteydelser
  og forsikringsydelser | 64


  65


  66 | Ingen | Ingen | (15) | Levering af finansielle tjenesteydelser | 64
  66 | Ingen | Ingen |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(15)

Levering af finansielle tjenesteydelser
  og forsikringsydelser

og forsikringsydelser

64

65

65

66

Ingen

Ingen

(15)

Levering af finansielle tjenesteydelser

64

66

Ingen

Ingen

Begrundelse

Begrundelse

Ifølge artikel 135, stk. 1, litra a), i direktiv 2006/112/EF skal medlemsstaterne fritage forsikrings- og genforsikringstransaktioner, herunder ydelser udført af forsikringsmæglere og -formidlere i forbindelse med disse transaktioner.

Kommissionens forslag er dermed i strid med ordlyden i direktiv 2006/112/EF.

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår særordningen for små virksomheder

(COM(2018) 21 final)

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at sikre overholdelse af betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, der ikke er etableret der, er det nødvendigt at kræve forudgående anmeldelse af deres hensigt om at anvende fritagelsen. En sådan anmeldelse skal foretages
  af den lille virksomhed til den medlemsstat, hvor den er etableret. Denne medlemsstat
  bør derefter på grundlag af de oplysninger, der er angivet for virksomhedens omsætning, fremsende disse oplysninger til de øvrige berørte medlemsstater. | For at sikre overholdelse af betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, der ikke er etableret der, er det nødvendigt at kræve forudgående anmeldelse af deres hensigt om at anvende fritagelsen. En sådan anmeldelse skal foretages
  via en onlineportal, som skal oprettes af Kommissionen. Etableringsmedlemsstaten
  bør derefter på grundlag af de oplysninger, der er angivet for virksomhedens omsætning, fremsende disse oplysninger til de øvrige berørte medlemsstater. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at sikre overholdelse af betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, der ikke er etableret der, er det nødvendigt at kræve forudgående anmeldelse af deres hensigt om at anvende fritagelsen. En sådan anmeldelse skal foretages
  af den lille virksomhed til den medlemsstat, hvor den er etableret. Denne medlemsstat
  bør derefter på grundlag af de oplysninger, der er angivet for virksomhedens omsætning, fremsende disse oplysninger til de øvrige berørte medlemsstater.

af den lille virksomhed til den medlemsstat, hvor den er etableret. Denne medlemsstat

For at sikre overholdelse af betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, der ikke er etableret der, er det nødvendigt at kræve forudgående anmeldelse af deres hensigt om at anvende fritagelsen. En sådan anmeldelse skal foretages
  via en onlineportal, som skal oprettes af Kommissionen. Etableringsmedlemsstaten
  bør derefter på grundlag af de oplysninger, der er angivet for virksomhedens omsætning, fremsende disse oplysninger til de øvrige berørte medlemsstater.

via en onlineportal, som skal oprettes af Kommissionen. Etableringsmedlemsstaten

Begrundelse

Begrundelse

Ændringsforslaget skal ses i sammenhæng med ændringsforslaget til artikel 1, stk. 12 — der er tale om genindsættelse af et forslag fra udkastet til betænkning, som blev forelagt for Europa-Parlamentet af T. Vandenkendelaere (EPP/BE).

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 1, nr. 12)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 284 affattes således: | Artikel 284 affattes således: |
| »Artikel 284 | »Artikel 284 |
| 1.   Medlemsstaterne kan fritage levering af varer og ydelser, der udføres på deres område af små virksomheder, som er etableret i dette område, og hvis årlige omsætning i medlemsstaten, der kan henføres til disse leveringer, ikke overstiger en tærskel fastsat af disse medlemsstater for anvendelse af fritagelsen. | 1.   Medlemsstaterne kan fritage levering af varer og ydelser, der udføres på deres område af små virksomheder, som er etableret i dette område, og hvis årlige omsætning i medlemsstaten, der kan henføres til disse leveringer, ikke overstiger en tærskel fastsat af disse medlemsstater for anvendelse af fritagelsen. |
| Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige tærskler
  for forskellige erhvervssektorer
  på grundlag af på objektive kriterier. Disse tærskler må imidlertid ikke overstige
  85 000
  EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta. | Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige tærskler på grundlag af på objektive kriterier. Disse tærskler må imidlertid ikke overstige
  100 000
  EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta. |
| 2.   Medlemsstater, der har indført fritagelse for små virksomheder, fritager også levering af varer og ydelser på deres eget område foretaget af virksomheder, der er etableret i en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:






  a) | den årlige omsætning i Unionen for den lille virksomhed overstiger ikke 100 000 EUR |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Artikel 284 affattes således:

Artikel 284 affattes således:

»Artikel 284

Artikel 284

»Artikel 284

Artikel 284

1.   Medlemsstaterne kan fritage levering af varer og ydelser, der udføres på deres område af små virksomheder, som er etableret i dette område, og hvis årlige omsætning i medlemsstaten, der kan henføres til disse leveringer, ikke overstiger en tærskel fastsat af disse medlemsstater for anvendelse af fritagelsen.

1.   Medlemsstaterne kan fritage levering af varer og ydelser, der udføres på deres område af små virksomheder, som er etableret i dette område, og hvis årlige omsætning i medlemsstaten, der kan henføres til disse leveringer, ikke overstiger en tærskel fastsat af disse medlemsstater for anvendelse af fritagelsen.

Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige tærskler
  for forskellige erhvervssektorer
  på grundlag af på objektive kriterier. Disse tærskler må imidlertid ikke overstige
  85 000
  EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta.

for forskellige erhvervssektorer

85 000

Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige tærskler på grundlag af på objektive kriterier. Disse tærskler må imidlertid ikke overstige
  100 000
  EUR eller et tilsvarende beløb i national valuta.

100 000

2.   Medlemsstater, der har indført fritagelse for små virksomheder, fritager også levering af varer og ydelser på deres eget område foretaget af virksomheder, der er etableret i en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a)

den årlige omsætning i Unionen for den lille virksomhed overstiger ikke 100 000 EUR

| b) | værdien af leveringer i den medlemsstat, hvor virksomheden ikke er etableret, overstiger ikke den tærskel, der gælder i den pågældende medlemsstat for fritagelse af virksomheder, der er etableret i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

værdien af leveringer i den medlemsstat, hvor virksomheden ikke er etableret, overstiger ikke den tærskel, der gælder i den pågældende medlemsstat for fritagelse af virksomheder, der er etableret i den pågældende medlemsstat.

2.   Medlemsstater, der har indført fritagelse for små virksomheder, fritager også levering af varer og ydelser på deres eget område foretaget af virksomheder, der er etableret i en anden medlemsstat, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den årlige omsætning i Unionen for den lille virksomhed overstiger ikke 100 000 EUR |
| --- | --- |

a)

den årlige omsætning i Unionen for den lille virksomhed overstiger ikke 100 000 EUR

| b) | værdien af leveringer i den medlemsstat, hvor virksomheden ikke er etableret, overstiger ikke den tærskel, der gælder i den pågældende medlemsstat for fritagelse af virksomheder, der er etableret i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

værdien af leveringer i den medlemsstat, hvor virksomheden ikke er etableret, overstiger ikke den tærskel, der gælder i den pågældende medlemsstat for fritagelse af virksomheder, der er etableret i den pågældende medlemsstat.

3.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at sikre, at små virksomheder, der er omfattet af fritagelsen, opfylder betingelserne i stk. 1 og 2.

3.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at sikre, at små virksomheder, der er omfattet af fritagelsen, opfylder betingelserne i stk. 1 og 2.

4.   
  Forud for udnyttelse
  af fritagelsen i
  andre medlemsstater underretter den lille virksomhed den medlemsstat, hvor den er etableret
  .

4.   
  Kommissionen opretter en onlineportal, hvor små virksomheder, der er villige til at benytte sig
  af fritagelsen i
  en anden medlemsstat, registrerer sig
  .

Hvis en lille virksomhed udnytter fritagelsen i andre medlemsstater end den, hvor den er etableret, træffer etableringsmedlemsstaten alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den lille virksomhed foretager korrekt angivelse af den årlige omsætning i Unionen og den årlige omsætning i medlemsstaten, og informerer skattemyndighederne i de øvrige berørte medlemsstater, hvor den lille virksomhed foretager en levering.«

Hvis en lille virksomhed udnytter fritagelsen i andre medlemsstater end den, hvor den er etableret, træffer etableringsmedlemsstaten alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den lille virksomhed foretager korrekt angivelse af den årlige omsætning i Unionen og den årlige omsætning i medlemsstaten, og informerer skattemyndighederne i de øvrige berørte medlemsstater, hvor den lille virksomhed foretager en levering.«

Begrundelse

Begrundelse

Den nationale tærskel bør i overensstemmelse med nærhedsprincippet være et nationalt anliggende, og der skal derfor ikke indføres noget maksimumsbeløb, andet end det for Unionen fælles foreslåede beløb på 100 000 EUR. En mulighed for forskellige nationale tærskler er positiv, da det øger fleksibiliteten. Dog kan en begrænsning til forskellige sektorer medføre afgrænsningsproblemer.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 1, nr. 15)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Følgende indsættes som artikel 288a: | Følgende indsættes som artikel 288a: |
| »Artikel 288a | »Artikel 288a |
| Hvis en lille virksomhed i et senere kalenderår har en årlig omsætning i medlemsstaten, der overstiger den i artikel 284, stk. 1, omhandlede fritagelsestærskel, kan den lille virksomhed fortsat nyde godt af fritagelsen for det pågældende år, forudsat at dens årlige omsætning i medlemsstaten det pågældende år ikke overstiger den i artikel 284, stk. 1, fastsatte tærskel med mere end
  50 %
  .« | Hvis en lille virksomhed i et senere kalenderår har en årlig omsætning i medlemsstaten, der overstiger den i artikel 284, stk. 1, omhandlede fritagelsestærskel, kan den lille virksomhed fortsat nyde godt af fritagelsen for det pågældende år, forudsat at dens årlige omsætning i medlemsstaten det pågældende år ikke overstiger den i artikel 284, stk. 1, fastsatte tærskel med mere end
  33 %
  .« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Følgende indsættes som artikel 288a:

Følgende indsættes som artikel 288a:

»Artikel 288a

Artikel 288a

»Artikel 288a

Artikel 288a

Hvis en lille virksomhed i et senere kalenderår har en årlig omsætning i medlemsstaten, der overstiger den i artikel 284, stk. 1, omhandlede fritagelsestærskel, kan den lille virksomhed fortsat nyde godt af fritagelsen for det pågældende år, forudsat at dens årlige omsætning i medlemsstaten det pågældende år ikke overstiger den i artikel 284, stk. 1, fastsatte tærskel med mere end
  50 %
  .«

50 %

Hvis en lille virksomhed i et senere kalenderår har en årlig omsætning i medlemsstaten, der overstiger den i artikel 284, stk. 1, omhandlede fritagelsestærskel, kan den lille virksomhed fortsat nyde godt af fritagelsen for det pågældende år, forudsat at dens årlige omsætning i medlemsstaten det pågældende år ikke overstiger den i artikel 284, stk. 1, fastsatte tærskel med mere end
  33 %
  .«

33 %

Begrundelse

Begrundelse

Bestemmelsen mindsker negative tærskeleffekter. Dog kan der forekomme konkurrenceforvridning for de virksomheder, som ikke kan udnytte fritagelsen. Derfor bør den andel, hvormed tærsklen kan overskrides, begrænses til 33 %.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til en reform af EU's nuværende momssystem med henblik på at få det indre marked til at fungere bedre og sikre, at momsordningen er tilpasset forandringerne i den globale og digitale økonomi; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til en reform af EU's nuværende momssystem med henblik på at få det indre marked til at fungere bedre og sikre, at momsordningen er tilpasset forandringerne i den globale og digitale økonomi;

| 2. | betoner dog, at det er yderst vigtigt, at forslaget er velafvejet, så man undgår skævvridning af konkurrencen, mere administration og øgede omkostninger for både små og mellemstore virksomheder og lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

2.

betoner dog, at det er yderst vigtigt, at forslaget er velafvejet, så man undgår skævvridning af konkurrencen, mere administration og øgede omkostninger for både små og mellemstore virksomheder og lokale og regionale myndigheder;

| 3. | mener, at forskellene mellem momsordninger og momssatser især påvirker grænseregionerne og de små og mellemstore virksomheders aktiviteter i disse regioner. Det er derfor nødvendigt at vurdere de territoriale konsekvenser af forslagene om at give større spillerum til fastsættelse af momssatser samt de foreslåede tærskler. |
| --- | --- |

3.

mener, at forskellene mellem momsordninger og momssatser især påvirker grænseregionerne og de små og mellemstore virksomheders aktiviteter i disse regioner. Det er derfor nødvendigt at vurdere de territoriale konsekvenser af forslagene om at give større spillerum til fastsættelse af momssatser samt de foreslåede tærskler.

Fælles regler for momssatser

Fælles regler for momssatser

| 4. | Det Europæiske Regionsudvalg er positivt over for Kommissionens forslag om at lade varer og tjenesteydelser beskatte efter destinationsprincippet, da dette indebærer mindre risiko for konkurrenceforvridning; |
| --- | --- |

4.

Det Europæiske Regionsudvalg er positivt over for Kommissionens forslag om at lade varer og tjenesteydelser beskatte efter destinationsprincippet, da dette indebærer mindre risiko for konkurrenceforvridning;

| 5. | støtter den i direktivet foreslåede artikel 98, stk. 1, og 98, stk. 2, om at medlemsstaterne højst må anvende to nedsatte satser på mindst 5 % og desuden anvende en nedsat sats uden et minimumskrav på 5 % samt en fravigelse med ret til at fradrage indgående moms; |
| --- | --- |

5.

støtter den i direktivet foreslåede artikel 98, stk. 1, og 98, stk. 2, om at medlemsstaterne højst må anvende to nedsatte satser på mindst 5 % og desuden anvende en nedsat sats uden et minimumskrav på 5 % samt en fravigelse med ret til at fradrage indgående moms;

| 6. | bifalder Kommissionens forslag om at oprette en liste (bilag IIIa) over produkter, for hvilke momssatsen ikke må nedsættes, i stedet for som nu at have en liste (som desuden indeholder forskellige midlertidige undtagelser) over produkter, hvor momssatsen må være lavere end normalsatsen. Forslagene giver de forskellige medlemsstater større fleksibilitet og gør en ende på det brud på afgiftsneutraliteten, som er et resultat af, at visse medlemsstater har nedsat moms på produkter, som andre medlemsstater er forhindrede i at pålægge nedsat moms. Udvalget understreger, at formålet med listen er at undgå konkurrenceforvridning. Listen bør således ikke anvendes til at forfølge andre politiske mål; |
| --- | --- |

6.

bifalder Kommissionens forslag om at oprette en liste (bilag IIIa) over produkter, for hvilke momssatsen ikke må nedsættes, i stedet for som nu at have en liste (som desuden indeholder forskellige midlertidige undtagelser) over produkter, hvor momssatsen må være lavere end normalsatsen. Forslagene giver de forskellige medlemsstater større fleksibilitet og gør en ende på det brud på afgiftsneutraliteten, som er et resultat af, at visse medlemsstater har nedsat moms på produkter, som andre medlemsstater er forhindrede i at pålægge nedsat moms. Udvalget understreger, at formålet med listen er at undgå konkurrenceforvridning. Listen bør således ikke anvendes til at forfølge andre politiske mål;

| 7. | mener, at de nuværende regler ikke kun indebærer en manglende afgiftsneutralitet mellem medlemsstaterne, men også begrænser mulighederne for at udnytte den tekniske udviklings potentiale, idet samme vare/tjenesteydelse beskattes forskelligt alt efter distributionsform. Et tydeligt eksempel på dette er forbuddet mod at nedsætte momssatsen på digitale publikationer såsom aviser, lydbøger og streamet musik. Dette har især ramt avisbranchen, som netop nu gennemgår store strukturelle forandringer i takt med, at medieforbruget bliver stadig mere digitaliseret. Betydningen af dette for demokratiet må ikke undervurderes; |
| --- | --- |

7.

mener, at de nuværende regler ikke kun indebærer en manglende afgiftsneutralitet mellem medlemsstaterne, men også begrænser mulighederne for at udnytte den tekniske udviklings potentiale, idet samme vare/tjenesteydelse beskattes forskelligt alt efter distributionsform. Et tydeligt eksempel på dette er forbuddet mod at nedsætte momssatsen på digitale publikationer såsom aviser, lydbøger og streamet musik. Dette har især ramt avisbranchen, som netop nu gennemgår store strukturelle forandringer i takt med, at medieforbruget bliver stadig mere digitaliseret. Betydningen af dette for demokratiet må ikke undervurderes;

| 8. | går ud fra, at artikel 98, stk. 3, skal anvendes på varer og tjenesteydelser, der typisk købes af forbrugere. Når dette er fastlagt, bør varer og tjenesteydelser kunne sælges til nedsat sats, også selv om det sker til både virksomheder og privatpersoner; |
| --- | --- |

8.

går ud fra, at artikel 98, stk. 3, skal anvendes på varer og tjenesteydelser, der typisk købes af forbrugere. Når dette er fastlagt, bør varer og tjenesteydelser kunne sælges til nedsat sats, også selv om det sker til både virksomheder og privatpersoner;

| 9. | vil gerne understrege, at udtrykket den endelige forbruger kan give anledning til problemer med anvendelsen. Den endelige forbruger kan i forbindelse med moms være en privatperson, en ikke-momspligtig juridisk person eller en momspligtig person, som driver en virksomhed, der er fritaget for afgift og uden ret til momsfradrag. Af begrundelsen fremgår det dog, at den endelige forbruger er den person, der erhverver varerne eller tjenesteydelserne til personligt brug. I lyset af at også juridiske personer kan være endelige forbrugere, mener RU, at kravet også skal omfatte sådanne personer; |
| --- | --- |

9.

vil gerne understrege, at udtrykket den endelige forbruger kan give anledning til problemer med anvendelsen. Den endelige forbruger kan i forbindelse med moms være en privatperson, en ikke-momspligtig juridisk person eller en momspligtig person, som driver en virksomhed, der er fritaget for afgift og uden ret til momsfradrag. Af begrundelsen fremgår det dog, at den endelige forbruger er den person, der erhverver varerne eller tjenesteydelserne til personligt brug. I lyset af at også juridiske personer kan være endelige forbrugere, mener RU, at kravet også skal omfatte sådanne personer;

| 10. | støtter forslaget om, at den vægtede gennemsnitsmomssats (WAR) skal være over 12 % for at sikre, at medlemsstaterne har en indtægtsgaranti; |
| --- | --- |

10.

støtter forslaget om, at den vægtede gennemsnitsmomssats (WAR) skal være over 12 % for at sikre, at medlemsstaterne har en indtægtsgaranti;

| 11. | påpeger, at større fleksibilitet i vedtagelsen af momssatserne kan gøre tingene mere komplekse, især for små og mellemstore virksomheder, som ikke har de samme ressourcer og samme organisation som en stor virksomhed og dermed ikke de samme muligheder for at forholde sig til flere forskellige momssatser ved grænseoverskridende handel; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at større fleksibilitet i vedtagelsen af momssatserne kan gøre tingene mere komplekse, især for små og mellemstore virksomheder, som ikke har de samme ressourcer og samme organisation som en stor virksomhed og dermed ikke de samme muligheder for at forholde sig til flere forskellige momssatser ved grænseoverskridende handel;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at oprette en elektronisk portal, f.eks. ved at videreudvikle den allerede eksisterende TEDB-portal, så virksomhederne kan holde rede på de forskellige momssystemer i alle EU's medlemsstater og i henhold til betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, som ikke er etableret dér, meddele de berørte virksomheders hensigt om at anvende fritagelsen. Der bør være let adgang til dette værktøj, som desuden bør være pålideligt og tilgængeligt på alle officielle EU-sprog; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at oprette en elektronisk portal, f.eks. ved at videreudvikle den allerede eksisterende TEDB-portal, så virksomhederne kan holde rede på de forskellige momssystemer i alle EU's medlemsstater og i henhold til betingelserne for fritagelse indrømmet af en medlemsstat til virksomheder, som ikke er etableret dér, meddele de berørte virksomheders hensigt om at anvende fritagelsen. Der bør være let adgang til dette værktøj, som desuden bør være pålideligt og tilgængeligt på alle officielle EU-sprog;

| 13. | opfordrer også Kommissionen til at udvide muligheden for at anvende Mini-One-Stop-Shop-ordningen (MOSS) i forbindelse med gennemførelsen af dette forslag. MOSS-systemet vil være særlig vigtigt for den administrative behandling af momsen i destinationslandet; |
| --- | --- |

13.

opfordrer også Kommissionen til at udvide muligheden for at anvende Mini-One-Stop-Shop-ordningen (MOSS) i forbindelse med gennemførelsen af dette forslag. MOSS-systemet vil være særlig vigtigt for den administrative behandling af momsen i destinationslandet;

| 14. | mener, at øget fleksibilitet i vedtagelsen af momssatserne kan gøre det vanskeligere at afgøre, hvordan en transaktion, som omfatter flere leveringer, skal beskattes. Spørgsmålet har betydning for, hvilken momssats der skal anvendes, afgiftsgrundlaget, fakturaens udformning og i hvilket land, der skal opkræves moms. Dette kan føre til problemer i forbindelse med faktureringen og give anledning til usikkerhed, større omkostning og risici for tvister, hvor spørgsmålet håndteres forskelligt i forskellige medlemsstater. Udvalget mener derfor, at der behov for en tydelig vejledning fra Kommissionen om, hvordan transaktioner, som omfatter flere leverandører, skal håndteres. |
| --- | --- |

14.

mener, at øget fleksibilitet i vedtagelsen af momssatserne kan gøre det vanskeligere at afgøre, hvordan en transaktion, som omfatter flere leveringer, skal beskattes. Spørgsmålet har betydning for, hvilken momssats der skal anvendes, afgiftsgrundlaget, fakturaens udformning og i hvilket land, der skal opkræves moms. Dette kan føre til problemer i forbindelse med faktureringen og give anledning til usikkerhed, større omkostning og risici for tvister, hvor spørgsmålet håndteres forskelligt i forskellige medlemsstater. Udvalget mener derfor, at der behov for en tydelig vejledning fra Kommissionen om, hvordan transaktioner, som omfatter flere leverandører, skal håndteres.

Forenkling af reglerne for små virksomheder

Forenkling af reglerne for små virksomheder

| 15. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens forslag om at give medlemsstaterne bedre mulighed for at forenkle momshåndteringen for små virksomheder. Imidlertid er det vigtigt, at beskatningens effektivitet forbedres, og at svig bekæmpes, så man undgår konkurrenceforvridning og sikrer medlemsstaternes skatteindtægter; |
| --- | --- |

15.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens forslag om at give medlemsstaterne bedre mulighed for at forenkle momshåndteringen for små virksomheder. Imidlertid er det vigtigt, at beskatningens effektivitet forbedres, og at svig bekæmpes, så man undgår konkurrenceforvridning og sikrer medlemsstaternes skatteindtægter;

| 16. | er enig i den foreslåede definition, som indebærer, at virksomheder med en årsomsætning på højst 2 mio. EUR i EU's indre marked defineres som små virksomheder; |
| --- | --- |

16.

er enig i den foreslåede definition, som indebærer, at virksomheder med en årsomsætning på højst 2 mio. EUR i EU's indre marked defineres som små virksomheder;

| 17. | påpeger, at momssystemets fragmentering og kompleksitet indebærer betydelige efterlevelsesomkostninger for virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende handel. Disse omkostninger er uforholdsmæssigt høje for de små og mellemstore virksomheder, som danner rygraden i økonomien og udgør grundlaget for beskæftigelse på regionalt niveau, og i særdeleshed de små virksomheder med en årsomsætning på under 2 mio. EUR. Disse virksomheder udgør ca. 98 % af alle EU's virksomheder, bidrager med ca. 15 % af den samlede omsætning og omkring 25 % af nettoindtægterne fra moms; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at momssystemets fragmentering og kompleksitet indebærer betydelige efterlevelsesomkostninger for virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende handel. Disse omkostninger er uforholdsmæssigt høje for de små og mellemstore virksomheder, som danner rygraden i økonomien og udgør grundlaget for beskæftigelse på regionalt niveau, og i særdeleshed de små virksomheder med en årsomsætning på under 2 mio. EUR. Disse virksomheder udgør ca. 98 % af alle EU's virksomheder, bidrager med ca. 15 % af den samlede omsætning og omkring 25 % af nettoindtægterne fra moms;

| 18. | understreger, at det ved leverance af elektroniske tjenester kan være vanskeligt at afgøre, i hvilken medlemsstat kunden befinder sig. For små virksomheder er de administrative omkostninger ved at fastlægge dette på en for skattemyndighederne tilfredsstillende måde i visse tilfælde så store, at man afstår fra at handle med kunder i andre medlemsstater. For at mindske regelbyrden for små virksomheder med et salg på højst 2 mio. EUR i det indre marked, bør disse som et alternativ kunne debitere den højeste momssats, der for en given tjenesteydelse kan anvendes inden for Unionen; |
| --- | --- |

18.

understreger, at det ved leverance af elektroniske tjenester kan være vanskeligt at afgøre, i hvilken medlemsstat kunden befinder sig. For små virksomheder er de administrative omkostninger ved at fastlægge dette på en for skattemyndighederne tilfredsstillende måde i visse tilfælde så store, at man afstår fra at handle med kunder i andre medlemsstater. For at mindske regelbyrden for små virksomheder med et salg på højst 2 mio. EUR i det indre marked, bør disse som et alternativ kunne debitere den højeste momssats, der for en given tjenesteydelse kan anvendes inden for Unionen;

| 19. | deler Kommissionens synspunkt om, at omkostningerne for efterlevelse af momssystemet bør være så små som muligt. Det er positivt, at forslaget forventes at reducere små og mellemstore virksomheders omkostninger til efterlevelse af momsreglerne med op til 18 % om året; |
| --- | --- |

19.

deler Kommissionens synspunkt om, at omkostningerne for efterlevelse af momssystemet bør være så små som muligt. Det er positivt, at forslaget forventes at reducere små og mellemstore virksomheders omkostninger til efterlevelse af momsreglerne med op til 18 % om året;

| 20. | støtter forslaget om at gøre fritagelsen for små virksomheder gældende for alle virksomheder, som er etableret i en anden medlemsstat, under forudsætning af at den pågældende lille virksomheds årsomsætning i EU's indre marked ikke overstiger 100 000 EUR. Udvalget mener imidlertid, det er vigtigt at undersøge risikoen for, at dette kan skade væksten. For en virksomhed, der er berettiget til fritagelse og dermed har haft en betydeligt lavere administrativ byrde, kan det medføre en stor forretningsmæssig belastning at overskride tærskelbeløbet; |
| --- | --- |

20.

støtter forslaget om at gøre fritagelsen for små virksomheder gældende for alle virksomheder, som er etableret i en anden medlemsstat, under forudsætning af at den pågældende lille virksomheds årsomsætning i EU's indre marked ikke overstiger 100 000 EUR. Udvalget mener imidlertid, det er vigtigt at undersøge risikoen for, at dette kan skade væksten. For en virksomhed, der er berettiget til fritagelse og dermed har haft en betydeligt lavere administrativ byrde, kan det medføre en stor forretningsmæssig belastning at overskride tærskelbeløbet;

| 21. | bifalder det forslag, som gør det muligt for små virksomheder at udfærdige forenklede fakturaer, og forslaget om at momsfritagne virksomheder ikke behøver at udfærdige en faktura; |
| --- | --- |

21.

bifalder det forslag, som gør det muligt for små virksomheder at udfærdige forenklede fakturaer, og forslaget om at momsfritagne virksomheder ikke behøver at udfærdige en faktura;

| 22. | er positivt over for forslaget om, at den afgiftsperiode, der for små virksomheder skal medtages i en momsangivelse, er et kalenderår; |
| --- | --- |

22.

er positivt over for forslaget om, at den afgiftsperiode, der for små virksomheder skal medtages i en momsangivelse, er et kalenderår;

| 23. | undrer sig over, hvorfor momsfritagne virksomheder kan slippe for alle regnskabsforpligtelser og forpligtelser vedrørende opbevaring af fakturaer. En sådan lempelse kan medføre en risiko for misbrug, eftersom det bliver svært for medlemsstaterne at kontrollere, om der er virksomheder, som overskrider tærsklen; |
| --- | --- |

23.

undrer sig over, hvorfor momsfritagne virksomheder kan slippe for alle regnskabsforpligtelser og forpligtelser vedrørende opbevaring af fakturaer. En sådan lempelse kan medføre en risiko for misbrug, eftersom det bliver svært for medlemsstaterne at kontrollere, om der er virksomheder, som overskrider tærsklen;

| 24. | påpeger, at der i flere medlemsstater vedtages foranstaltninger, som kan forenkle registreringen af nye virksomheder, hvilket har til formål at forbedre virksomhedsklimaet, men som samtidig kan øge risikoen for karruselsvig. Bare i 2014 beregnedes momslækagen som følge af karruselsvig at være på ca. 50 milliarder EUR. Det er vigtigt, at skatteeffektiviteten forbedres, og at man bekæmper svig, så denne lækage kan begrænses. |
| --- | --- |

24.

påpeger, at der i flere medlemsstater vedtages foranstaltninger, som kan forenkle registreringen af nye virksomheder, hvilket har til formål at forbedre virksomhedsklimaet, men som samtidig kan øge risikoen for karruselsvig. Bare i 2014 beregnedes momslækagen som følge af karruselsvig at være på ca. 50 milliarder EUR. Det er vigtigt, at skatteeffektiviteten forbedres, og at man bekæmper svig, så denne lækage kan begrænses.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/52

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Handlingsplanen for digital uddannelse

(2018/C 461/08)

| Hovedordfører: | Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), provinsrådsformand i Avellino |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for digital uddannelse
  COM(2018) 22 final |

Hovedordfører:

Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), provinsrådsformand i Avellino

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for digital uddannelse

COM(2018) 22 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Hovedpunkter

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at uddannelse siden Bolognaprocessen har spillet en afgørende rolle i oprettelsen af et europæisk rum for dialog og samarbejde om de grundlæggende principper — ytringsfrihed, tolerance, forskningsfrihed, fri bevægelighed for studerende og ansatte, inddragelse af studerende og fælles tilrettelæggelse af livslang læring — der afspejler det nuværende europæiske samfunds grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at medlemsstaternes forpligtelse til at give unge den »bedste uddannelse« er blevet bekræftet i nyere erklæringer (Bratislava, september 2016, Rom, marts 2017) og på topmøder (Tallinn, maj 2017, Göteborg, november 2017, Bruxelles, januar 2018); |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at den digitale revolution fortsat vil ændre den måde, hvorpå europæerne lever, studerer, arbejder og omgås hinanden, betydeligt, og at digitale færdigheder og kompetencer er grundlæggende elementer i lighed med læse-, skrive- og regnefærdigheder, således at befolkningen kan håndtere udfordringerne i en globaliseret og sammenkoblet verden i konstant udvikling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er enig i, at tilegnelse af digitale færdigheder og kompetencer skal påbegyndes i en tidlig alder og fortsætte hele livet igennem som led i undervisningsplaner for børn i den tidlige skolealder og i voksenuddannelserne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | erkender, at udvikling af den europæiske arbejdsstyrkes digitale færdigheder er afgørende for at kunne håndtere omstillingen af arbejdsmarkedet og undgå kvalifikationskløfter og -mismatch; |
| --- | --- |

5.

| 6. | betragter den digitale uddannelse som en nødvendighed og en mulighed for at tackle udfordringer på uddannelsesområdet f.eks. ved at åbne muligheder for en mere personlig og inklusiv undervisning for personer med særlige undervisningsbehov og handicap og for indvandrere og personer, der befinder sig i medlemsstaternes behandlings- og plejesystemer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peger på, at udviklingen af de digitale kompetencer er et enestående middel til at udvikle nye iværksættertalenter og til at gøre det muligt selvstændigt at udføre individuelle eller supplerende opgaver og arbejde i tværfaglige eller geografisk spredte grupper; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver den digitale omstillings potentiale for at skabe opadgående social mobilitet, forme bedre uddannede og mere velunderrettede borgere, fremme aktivt medborgerskab, demokratisere viden og forbedre adgangen til samt forbruget og produktionen af oplysninger med henblik på at sikre en sund digital identitet samt aktive og ansvarlige brugere af internettet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at dårligt forberedte brugere er særligt udsatte for de mange risici, der er forbundet med en uoplyst brug af digitale ressourcer, herunder digital mobning, phishing, sexting, sexafpresning, IGD (Internet Gaming Disorder — sygelig afhængighed af spil på nettet), digitale arbejdsrelaterede stresssymptomer, FOMO (»Fear Of Missing Out« — angst for at gå glip af noget); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ønsker, at der fokuseres mere på at styrke voksnes, børns og unges kritiske sans og mediekendskab, så de kan vurdere og overvinde den overvældende spredning af falske nyheder og de risici, der er forbundet med en ukritisk brug af de oplysninger, der findes på internettet, eller som er tilgængelige digitalt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gør opmærksom på den risiko, som en massiv indførelse af algoritmer og maskinlæringssystemer baseret på kunstig intelligens og dataanalyser indebærer for såvel den pædagogiske frihed som for netneutraliteten, datasikkerheden og privatlivets fred; |
| --- | --- |

11.

| 12. | henviser til nogle af resultaterne af »The Survey of Schools: ICT in Education« (1) (2013), hvoraf det fremgår, at:






  — | der er betydelige forskelle på udbredelsen af infrastruktur i skoler i de enkelte lande |
| --- | --- | --- |

12.

—

der er betydelige forskelle på udbredelsen af infrastruktur i skoler i de enkelte lande

| — | kun omkring 50 % af de studerende i EU undervises af en lærer, som har en positiv holdning til sin egen evne til at integrere digitale teknologier i undervisningen på en pædagogisk værdifuld måde |
| --- | --- |

—

kun omkring 50 % af de studerende i EU undervises af en lærer, som har en positiv holdning til sin egen evne til at integrere digitale teknologier i undervisningen på en pædagogisk værdifuld måde

| — | kun omkring 25-30 % af de studerende undervises af lærere, for hvem IKT-uddannelse er obligatorisk; |
| --- | --- |

—

kun omkring 25-30 % af de studerende undervises af lærere, for hvem IKT-uddannelse er obligatorisk;

| 13. | påpeger følgelig, at lærere og undervisere spiller en afgørende rolle i vejledningen af de lærende i innovativ praksis i forbindelse med videndannelse via passende forbindelser mellem formel, ikkeformel og uformel læring, idet det antages, at der ikke findes nogen standardtilgang til intensivering af digitale innovationer i undervisningen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at lærere, ledelsesgrupper og andre aktører inden for undervisning har brug for støtte og relevant uddannelse for effektivt at kunne kombinere traditionelle undervisningsmetoder med de muligheder, som de digitale teknologier frembyder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | foreslår med henblik herpå et samarbejde mellem private og offentlige interessenter, hvori leverandører af teknisk udstyr til undervisning inddrages via eventuelle brancheorganisationer, med henblik på at formidle gratis digitalt undervisningsmateriale til lærere, der uddanner sig sammen, idet grænseoverskridende copyrightspørgsmål også skal løses; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger risiciene for, at store digitale virksomheder, navnlig GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple og Microsoft), gennemtvinger deres standarder inden for uddannelse ved at stille deres hardware og/eller software og uddannelsesressourcer til rådighed, hvorfor det kan blive nødvendigt at indføre streng kontrol hvad angår beskyttelse af data og ophavsrettigheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for at mindske den eksisterende digitale kløft under hensyntagen til fænomenets forskellige determinanter f.eks. bopæl i forskellige geografiske og demografiske kontekster, formidlingssprogene, forskellige uddannelsesniveauer, køns- og aldersspecifikke forskelle, mulige handicap eller tilhørsforhold til ugunstigt stillede socioøkonomiske grupper; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at det er nødvendigt at udnytte EU's finansielle støtte bedre med henblik på at sikre, at skoler og undervisningsinstitutioner, herunder ikke alene de institutioner, som underviser i obligatoriske fag, men også i forbindelse med andre uddannelsesmæssige faser som undervisning af små børn og voksenundervisning, musikkonservatorier osv., hvilket skal give borgerne adgang til læring hele livet, kan udstyres med det nødvendige højhastighedsbredbånd af høj kvalitet, særlig personer, der er bosiddende i områder med geografiske, demografiske eller sociale udfordringer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | foreslår, at der sammen med indførelsen af digitale innovative ressourcer og praksis afprøves nye evalueringsressourcer og -teknikker som f.eks. rubrics, som derefter indføres sammen med de mere traditionelle metoder med henblik på at udnytte det potentiale for at skabe en mere personlig og effektiv læringsproces, der ligger i hurtige tilbagemeldinger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at der bør fokuseres på den lærende med henblik på at opnå bedre læringsoplevelser og -resultater og i overensstemmelse med de principper, der ligger til grund for platformen for livslang læring, og at mål bør fastsættes på grundlag af den lærendes synspunkter og værdier, så man undgår risikoen for, at eleverne bliver passive teknologiforbrugere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over handlingsplanen for digital uddannelse som et redskab på kort og mellemlang sigt til at fremme, gennemføre og intensivere en meningsfuld anvendelse af digitale og innovative uddannelsespraksis i skoler samt inden for erhvervsrettet uddannelse og videregående uddannelser som en del af det europæiske uddannelsesområde og »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« (2), der supplerer »henstillingerne om hhv. fælles værdier og nøglekompetencer«; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anerkender, at de prioriteter, der er fastsat i handlingsplanen for digital uddannelse, er i overensstemmelse med de komplekse og talrige udfordringer, som den digitale revolution medfører; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at handlingsplanen for digital uddannelse bør modtage passende støtte via den flerårige finansielle ramme og via ressourcer, der skal afsættes på de nationale budgetter ikke blot til sammenkobling og infrastrukturer, men også til udvikling af digitale færdigheder på alle uddannelsesniveauer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at et mere frugtbart samarbejde mellem alle de involverede parter og potentielle interessenter er en forudsætning for, at den digitale teknologi kan integreres i vores uddannelsessystemer og rent faktisk nå de mål, der er fastsat i handlingsplanen for digital uddannelse, således at der sikres konvergens, synergier og tværfaglig ekspertise samt interoperabilitet mellem de forskellige systemer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at det er vigtigt at sikre en betydelig indsats for at koordinere og integrere alle initiativer og aktiviteter og for at forbedre formidlingspolitikkerne med henblik på at undgå, at de tilgængelige muligheder hovedsageligt udnyttes af uddannelsesinstitutioner og politiske institutioner, der er bedre i stand til at begå sig i »junglen« af støtteansøgninger; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om den grundlæggende rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller for gennemførelsen af uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker. Processen med at tilpasse uddannelsessystemerne til standarderne i den digitale tidsalder bør derfor involvere alle forvaltningsniveauer (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt). |
| --- | --- |

26.

Bedre udnyttelse af digital teknologi i undervisnings- og læringsøjemed: digitale kompetencer og færdigheder med henblik på den digitale omstilling

| 27. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at selv om adgangen til digital infrastruktur blot er et aspekt af den digitale kløft, udgør manglende midler og utilstrækkeligt udstyr eller udstyr, der ikke virker, og en utilstrækkelig båndbredde fortsat en hindring for anvendelse af IKT i undervisnings- og læringsøjemed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer til, at der ydes støtte til indførelsen af nationale strategier og rammer med henblik på at forbedre dialogen mellem interessenterne og på at støtte lærerne, så de kan opnå en større pædagogisk ekspertise; |
| --- | --- |

28.

| 29. | håber, at der vil blive lanceret en omfattende kampagne af uddannelsesinitiativer rettet mod lærere og andre aktører inden for undervisning med henblik på at styrke deres reelle digitale færdigheder, idet der lægges særlig vægt på de personer, som kun har få færdigheder inden for digitale teknologier og kun ringe erfaring hermed; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over EU-støtten til digital parathed inden for almene og erhvervsrettede skoler gennem en styrkelse af deres digitale kompetencer og udbredelse af selvevalueringsværktøjet SELFIE til 1 mio. lærere, undervisere og lærende inden udgangen af 2019 i kombination med eventuelle evalueringsinstrumenter, der indføres i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

30.

| 31. | påpeger, at IKT bidrager til innovation i processer og organisatoriske procedurer, og anser værktøjer som f.eks. den europæiske ramme for e-kompetencer (e-CF) for at være nyttige med henblik på fastsættelse af referenceværdier for IKT-kompetencer og -færdigheder i hele Europa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anerkender merværdien af kuponsystemet, der har fokus på ugunstigt stillede områder, og af udbredelsen af en passende værktøjskasse i landdistrikter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | går ind for en ramme for udstedelse af digitalt certificerede kvalifikationsbeviser og validering af digitalt erhvervede færdigheder, der er pålidelige og flersprogede, og finder, at det er afgørende, at rammen er i fuld overensstemmelse med den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (EQF) og det europæiske klassifikationssystem for færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | tilskynder til samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelsessystemet og andre former for offentlig-private partnerskaber med henblik på udvikling af digitale uddannelsesprogrammer og sikring af lige adgang til digitale karrierer, uanset socioøkonomisk baggrund eller fysiske handicaps. |
| --- | --- |

34.

Udvikling af relevante digitale kompetencer og færdigheder med henblik på den digitale omstilling

| 35. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at skolerne skal støtte alle lærende og imødekomme deres specifikke behov for at sikre fuld integration; |
| --- | --- |

35.

| 36. | finder det afgørende at mindske læringskløften mellem studerende med forskellig socioøkonomisk baggrund, at udnytte det potentiale, der ligger i personlig undervisning og nye læringsværktøjer, og at drage fuld fordel af åbne uddannelsesressourcer og åben videnskab; |
| --- | --- |

36.

| 37. | håber, at der kan skabes en europæisk platform for digital videregående uddannelse, som kan tilbyde onlinelæring, kombineret mobilitet, virtuelle campusser og udveksling af bedste praksis blandt videregående uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over den nye europæiske digitale kompetenceramme for undervisere, der tilbyder undervisere vejledning i at udvikle digitale kompetencemodeller; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger vigtigheden af at fremme og lette udviklingen af undervisernes digitale kompetencer ud fra et integreret perspektiv og inden for en ramme for faglige undervisningskompetencer, som omfatter den grundlæggende, adgangsgivende og vedvarende uddannelse af lærerne. |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender betydningen af mobilitet og opfordrer derfor til, at der i det kommende Erasmus+-program og andre relevante EU-støtteprogrammer fokuseres på støtte til at tilpasse uddannelse og erhvervsuddannelse til den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger betydningen af samarbejde inden for uddannelse og af en fælles indsats. Udvalget opfordrer til, at der indføres en fælles europæisk platform, der er åben for forskellige interessenter, således at der kan udvikles benchmarks og indikatorer for en tættere overvågning af de fremskridt inden for IKT, der gøres af forskellige undervisningsudbydere i skoler og andre læringsmiljøer. Dette arbejde bør ske i et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at trække på erfaringer og kortlægge de eksisterende opfølgningsmetoder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger betydningen af, at alle borgere er i besiddelse af digitale kompetencer som omhandlet i den reviderede udgave af den europæiske referenceramme om nøglekompetencer for livslang læring, herunder den europæiske digitale kompetenceramme for borgerne, som beskriver digital kompetence på fem områder (IT-færdigheder og digital kunnen, kommunikation og samarbejde, digital indholdsproduktion, sikkerhed og trivsel og problemløsning), og opfordrer til, at digitale færdigheder i undervisnings- og læringsprocessen integreres i de andre færdigheder, der udvikles; |
| --- | --- |

42.

| 43. | støtter den foreslåede i) EU-dækkende oplysningskampagne rettet mod lærere, undervisere, pædagoger, forældre og lærende for at fremme onlinesikkerhed, cyberhygiejne og mediekendskab, ii) initiativet til undervisning i cybersikkerhed, som bygger på den digitale kompetenceramme for borgerne, for at give dem de fornødne færdigheder og iii) indsatsen for at fremme og udbrede god praksis med henblik på en sikker og ansvarlig anvendelse af teknologien; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tilskynder til iværksætterånd i regioner og byer og til udvikling i retning af åben innovation inden for rammerne af en vision af partnerskaber mellem aktører fra den offentlige og den private sektor, universiteter og borgere, der har mennesket i centrum; |
| --- | --- |

44.

| 45. | forventer at blive holdt opdateret om de politiske konklusioner, der kan drages af de foranstaltninger, der gennemføres, og at blive opfordret til at bidrage til de kommende drøftelser om det fremtidige europæiske samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

45.

Forbedret uddannelse gennem bedre dataanalyser og prognoser

| 46. | Det Europæiske Regionsudvalg håber, at der vil blive vedtaget et fælles metodologisk grundlag for fastsættelse af indikatorer for den digitale kløft, og opfordrer til, at der udfoldes store bestræbelser på at opbygge og indsamle pålidelige og lettilgængelige data med henblik på evaluering og overvågning af denne kløft; |
| --- | --- |

46.

| 47. | henleder opmærksomheden på de problemer, der opstår, når personoplysninger og filer med oplysninger om de studerende lagres hos private operatører, ofte i en anden del af verden. Der bør navnlig fokuseres på spørgsmålet om, hvorvidt disse operatører er parate til at underskrive brugeraftaler med en lang række lokale, regionale og nationale myndigheder; |
| --- | --- |

47.

| 48. | giver også udtryk for bekymring over »datamining«, dvs. hvordan man skal reagere på, at virksomheder sælger elevernes eller de ansattes oplysninger til andre, og bemærker, at det ligeledes er vigtigt, ikke mindst for de lokale og regionale myndigheder, at klarlægge, hvor længe relevante administrative data og lignende dokumenter kan være offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ser frem til lanceringen af planlagte pilotprojekter, der skal bidrage til en bedre brug af de data, som nu er tilgængelige, og til at forbedre gennemførelsen og overvågningen af uddannelsespolitikker, og glæder sig også over den planlagte værktøjskasse og vejledning til medlemsstaterne; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at det er vigtigt at påbegynde udarbejdelsen af strategiske prognoser for de vigtigste tendenser i forbindelse med den digitale omstilling for fremtidens uddannelsessystemer i tæt samarbejde med medlemsstaternes eksperter — herunder repræsentanter på lokalt og regionalt plan — og ved hjælp af eksisterende og fremtidige platforme for EU-samarbejde på uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer til en brugerdreven innovation, der er af stor betydning for en hurtig indførelse af innovative løsninger til at tackle udfordringer på uddannelsesområdet. Brugerperspektivet tages ofte ikke tilstrækkeligt i betragtning, hvilket vil kunne begrænse de mulige løsninger på en udfordring. Udvalget glæder sig i denne forbindelse over undersøgelsen af mulighederne for at fremme borgernes engagement og deltagelse samt brugerdreven innovation; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger ligeledes, at denne handlingsplan også bør understøtte det europæiske semester, som er en vigtig drivkraft bag reformer gennem de uddannelsesrelaterede landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

52.

| 53. | støtter bestræbelserne på at fremme forvaltningen af skoleuddannelsessystemerne og minder om, at en god flerniveaustyring kan forbedre resultaterne inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, sikre øget deltagelse, bidrage til udviklingen af innovative mekanismer, fremme et inklusivt uddannelsessystem, der tager udgangspunkt i hele personen og udvikler systemer for livslang læring; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over den dialog om gennemførelsen af de foreslåede tiltag og foranstaltninger, som Kommissionen har annonceret, og erklærer sig parat til fortsat at samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen om at fremme den foreslåede dagsorden og sikre tilpasningen til prioriteterne i de aktuelle og fremtidige EU-støtteprogrammer. |
| --- | --- |

54.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe's schools. Final study report, Europa-Kommissionen, 2013.

1

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/57

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik

(2018/C 461/09)

| Hovedordfører: | Gillian FORD (UK/EA), medlem af London Borough of Havering |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik
  COM(2018) 268 final
  og
  Forslag til Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet
  COM(2018) 270 final
  Førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet
  COM(2018) 271 final
  En samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring
  COM(2018) 272 final |

Hovedordfører:

Gillian FORD (UK/EA), medlem af London Borough of Havering

Basisdokumenter:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik

COM(2018) 268 final

og

Forslag til Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet

COM(2018) 270 final

Førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

COM(2018) 271 final

En samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

COM(2018) 272 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Forslag til Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet

Artikel 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | d) | at udvikle kvalitetssikringsinstrumenter til onlineuddannelser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

d)

at udvikle kvalitetssikringsinstrumenter til onlineuddannelser.

Begrundelse

I visse områder, især mere fjerntliggende og tyndt befolkede regioner, bliver adgangen til uddannelse, læring og kvalifikationer i stigende grad digital. Det er vigtigt, at disse kvalifikationer kvalitetssikres, så der bliver mulighed for automatisk gensidig anerkendelse.

Anbefalet ændring 2

Forslag til Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet

Artikel 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Fremme mobilitet og anerkendelse af resultater af læringsophold i udlandet under ungdomsuddannelserne ved: | 6.   Fremme
  alle lærendes — uanset hvor de bor — m
  obilitet og anerkendelse af resultater af læringsophold i udlandet under ungdomsuddannelserne ved: |
| (...) | (...) |
| c) | at udbrede kendskabet til fordelene ved mobilitet blandt ungdomsuddannelsesinstitutioner, de lærende og deres familier og udbrede kendskabet i arbejdsgiverkredse til fordelene ved at være vært for mobilitet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.   Fremme mobilitet og anerkendelse af resultater af læringsophold i udlandet under ungdomsuddannelserne ved:

6.   Fremme
  alle lærendes — uanset hvor de bor — m
  obilitet og anerkendelse af resultater af læringsophold i udlandet under ungdomsuddannelserne ved:

(...)

(...)

c)

at udbrede kendskabet til fordelene ved mobilitet blandt ungdomsuddannelsesinstitutioner, de lærende og deres familier og udbrede kendskabet i arbejdsgiverkredse til fordelene ved at være vært for mobilitet.

| c) | at udbrede kendskabet til fordelene ved mobilitet blandt ungdomsuddannelsesinstitutioner, de lærende og deres familier og udbrede kendskabet i arbejdsgiverkredse til fordelene ved at være vært for mobilitet. |
| --- | --- |

c)

at udbrede kendskabet til fordelene ved mobilitet blandt ungdomsuddannelsesinstitutioner, de lærende og deres familier og udbrede kendskabet i arbejdsgiverkredse til fordelene ved at være vært for mobilitet.

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 3

Anbefalet ændring 3

Forslag til Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet

Artikel 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   Udforske god praksis vedrørende anerkendelse af forudgående læring og muligheder for at skifte mellem uddannelsessektorer, især mellem erhvervsuddannelse og videregående uddannelse. | 8.   Udforske
  og fremme
  god praksis vedrørende anerkendelse af forudgående læring og muligheder for at skifte mellem:








  a) | uddannelsessektorer, især mellem erhvervsuddannelse og videregående uddannelse
  og |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.   Udforske god praksis vedrørende anerkendelse af forudgående læring og muligheder for at skifte mellem uddannelsessektorer, især mellem erhvervsuddannelse og videregående uddannelse.

8.   Udforske
  og fremme
  god praksis vedrørende anerkendelse af forudgående læring og muligheder for at skifte mellem:

a)

uddannelsessektorer, især mellem erhvervsuddannelse og videregående uddannelse
  og

| b) | uddannelsessektorer og arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

b)

uddannelsessektorer og arbejdsmarkedet.

Begrundelse

Begrundelse

Kvalifikationer og læringsophold i udlandet bør anerkendes af arbejdsgiverne med henblik på at forbedre arbejdskraftens mobilitet og arbejdstagernes karrieremuligheder.

Anbefalet ændring 4

Anbefalet ændring 4

Forslag til Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet

Artikel 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forbedre evidensgrundlaget ved at indsamle og formidle data om antallet
  og
  typen af anerkendelsestilfælde. | Forbedre evidensgrundlaget ved at indsamle og formidle data om antallet, typen
  og resultaterne
  af anerkendelsestilfælde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forbedre evidensgrundlaget ved at indsamle og formidle data om antallet
  og
  typen af anerkendelsestilfælde.

og

Forbedre evidensgrundlaget ved at indsamle og formidle data om antallet, typen
  og resultaterne
  af anerkendelsestilfælde.

og resultaterne

Begrundelse

Begrundelse

Læringsresultater kan styrke og forbedre anerkendelsesprocessen.

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (8) | Adgangen til samt tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af børnepasningsordninger af høj kvalitet er desuden nøglefaktorer, som gør det muligt for kvinder, og mænd, med omsorgsforpligtelser at deltage i arbejdsmarkedet, som anerkendt ved Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002, den europæiske ligestillingspagt og Kommissionens meddelelse om balance mellem arbejdsliv og privatliv, der blev vedtaget den 26. april 2017. Kvindernes beskæftigelse bidrager direkte til en forbedring af hustandens socioøkonomiske situation og til økonomisk vækst. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(8)

Adgangen til samt tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af børnepasningsordninger af høj kvalitet er desuden nøglefaktorer, som gør det muligt for kvinder, og mænd, med omsorgsforpligtelser at deltage i arbejdsmarkedet, som anerkendt ved Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002, den europæiske ligestillingspagt og Kommissionens meddelelse om balance mellem arbejdsliv og privatliv, der blev vedtaget den 26. april 2017. Kvindernes beskæftigelse bidrager direkte til en forbedring af hustandens socioøkonomiske situation og til økonomisk vækst.

| (8) | Adgangen til samt tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af børnepasningsordninger af høj kvalitet er desuden nøglefaktorer, som gør det muligt for kvinder, og mænd, med omsorgsforpligtelser at deltage i arbejdsmarkedet, som anerkendt ved Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002, den europæiske ligestillingspagt og Kommissionens meddelelse om balance mellem arbejdsliv og privatliv, der blev vedtaget den 26. april 2017.
  Ovennævnte faktorer bør styrkes i tråd med princip nr. 2 i den europæiske søjle for sociale rettigheder.
  Kvindernes beskæftigelse bidrager direkte til en forbedring af hustandens socioøkonomiske situation og til økonomisk vækst. |
| --- | --- |

(8)

Adgangen til samt tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af børnepasningsordninger af høj kvalitet er desuden nøglefaktorer, som gør det muligt for kvinder, og mænd, med omsorgsforpligtelser at deltage i arbejdsmarkedet, som anerkendt ved Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002, den europæiske ligestillingspagt og Kommissionens meddelelse om balance mellem arbejdsliv og privatliv, der blev vedtaget den 26. april 2017.
  Ovennævnte faktorer bør styrkes i tråd med princip nr. 2 i den europæiske søjle for sociale rettigheder.
  Kvindernes beskæftigelse bidrager direkte til en forbedring af hustandens socioøkonomiske situation og til økonomisk vækst.

Ovennævnte faktorer bør styrkes i tråd med princip nr. 2 i den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (23) | Målet med denne henstilling er at fastlægge en fælles forståelse af kvalitet i førskoleundervisning og børnepasning. Den opstiller mulige tiltag, som
  regeringerne
  kan overveje i henhold til deres specifikke omstændigheder. Denne henstilling henvender sig også til forældre, institutioner og organisationer, herunder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der ønsker at styrke sektoren. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(23)

Målet med denne henstilling er at fastlægge en fælles forståelse af kvalitet i førskoleundervisning og børnepasning. Den opstiller mulige tiltag, som
  regeringerne
  kan overveje i henhold til deres specifikke omstændigheder. Denne henstilling henvender sig også til forældre, institutioner og organisationer, herunder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der ønsker at styrke sektoren.

regeringerne

| (23) | Målet med denne henstilling er at fastlægge en fælles forståelse af kvalitet i førskoleundervisning og børnepasning. Den opstiller mulige tiltag, som
  alle relevante forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder,
  kan overveje i henhold til deres specifikke omstændigheder. Denne henstilling henvender sig også til forældre, institutioner og organisationer, herunder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der ønsker at styrke sektoren. |
| --- | --- |

(23)

Målet med denne henstilling er at fastlægge en fælles forståelse af kvalitet i førskoleundervisning og børnepasning. Den opstiller mulige tiltag, som
  alle relevante forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder,
  kan overveje i henhold til deres specifikke omstændigheder. Denne henstilling henvender sig også til forældre, institutioner og organisationer, herunder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, der ønsker at styrke sektoren.

alle relevante forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder,

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Artikel 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Arbejde mod s
  ikring af tilgængelig, prismæssigt overkommelig og inkluderende førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes: | 2.   
  S
  ikring af tilgængelig, prismæssigt overkommelig
  , tilstrækkelig
  og inkluderende førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes
  på alle forvaltningsniveauer, herunder det regionale og lokale
  : |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   
  Arbejde mod s
  ikring af tilgængelig, prismæssigt overkommelig og inkluderende førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes:

2.   
  S
  ikring af tilgængelig, prismæssigt overkommelig
  , tilstrækkelig
  og inkluderende førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes
  på alle forvaltningsniveauer, herunder det regionale og lokale
  :

Begrundelse

Begrundelse

Styrkelse af henstillingen, som fremhæver den nøglerolle, som lokale og regionale myndigheder varetager.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Artikel 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Støtte til professionalisering af personalet inden for førskoleundervisning og børnepasning. Afhængig af det eksisterende niveau af faglige kvalifikationer og arbejdsvilkår kan den vellykkede indsats omfatte: | 3.   Støtte til professionalisering af personalet inden for førskoleundervisning og børnepasning. Afhængig af det eksisterende niveau af faglige kvalifikationer og arbejdsvilkår kan den vellykkede indsats omfatte: |
| (...) | (...) |
| d) | Opfyldelse af målet om at udstyre personalet
  med de kompetencer, der skal til for at imødegå individuelle behov fra børn fra forskellige baggrunde og med særlige uddannelsesbehov eller handicaps, og forberede personalet på at lede forskelligartede grupper. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Støtte til professionalisering af personalet inden for førskoleundervisning og børnepasning. Afhængig af det eksisterende niveau af faglige kvalifikationer og arbejdsvilkår kan den vellykkede indsats omfatte:

3.   Støtte til professionalisering af personalet inden for førskoleundervisning og børnepasning. Afhængig af det eksisterende niveau af faglige kvalifikationer og arbejdsvilkår kan den vellykkede indsats omfatte:

(...)

(...)

d)

Opfyldelse af målet om at udstyre personalet
  med de kompetencer, der skal til for at imødegå individuelle behov fra børn fra forskellige baggrunde og med særlige uddannelsesbehov eller handicaps, og forberede personalet på at lede forskelligartede grupper.

Opfyldelse af målet om at udstyre personalet

| d) | Personalet udstyres
  med de kompetencer, der skal til for at imødegå individuelle behov fra børn fra forskellige baggrunde og med særlige uddannelsesbehov eller handicaps, og forberede personalet på at lede forskelligartede grupper. |
| --- | --- |

d)

Personalet udstyres
  med de kompetencer, der skal til for at imødegå individuelle behov fra børn fra forskellige baggrunde og med særlige uddannelsesbehov eller handicaps, og forberede personalet på at lede forskelligartede grupper.

Personalet udstyres

Begrundelse

Begrundelse

Styrkelse af henstillingen.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Artikel 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Forbedre udviklingen af planer for førskoleundervisningen, så de kan opfylde
  børnenes
  trivselsmæssige og uddannelsesmæssige behov. Tilgange, der understøtter udviklingen af undervisningsplaner og børnenes sociale, følelsesmæssige, læringsmæssige og sproglige kompetencer kunne omfatte: | 4.   Forbedre udviklingen af planer for førskoleundervisningen, så de kan opfylde
  alle børns sundhedsmæssige,
  trivselsmæssige og uddannelsesmæssige behov. Tilgange, der understøtter udviklingen af undervisningsplaner og børnenes sociale, følelsesmæssige, læringsmæssige og sproglige kompetencer kunne omfatte: |
| | a) | Sikring af en socio-emotionel balance i trivsel og læring, anerkendelse af vigtigheden af leg, kontakt med naturen, musikkens, kunstens og den fysiske aktivitets rolle |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Forbedre udviklingen af planer for førskoleundervisningen, så de kan opfylde
  børnenes
  trivselsmæssige og uddannelsesmæssige behov. Tilgange, der understøtter udviklingen af undervisningsplaner og børnenes sociale, følelsesmæssige, læringsmæssige og sproglige kompetencer kunne omfatte:

4.   Forbedre udviklingen af planer for førskoleundervisningen, så de kan opfylde
  alle børns sundhedsmæssige,
  trivselsmæssige og uddannelsesmæssige behov. Tilgange, der understøtter udviklingen af undervisningsplaner og børnenes sociale, følelsesmæssige, læringsmæssige og sproglige kompetencer kunne omfatte:

a)

Sikring af en socio-emotionel balance i trivsel og læring, anerkendelse af vigtigheden af leg, kontakt med naturen, musikkens, kunstens og den fysiske aktivitets rolle

| | a) | Sikring af en socio-emotionel balance i trivsel og læring, anerkendelse af vigtigheden af leg, kontakt med naturen, musikkens, kunstens og den fysiske aktivitets rolle |
| --- | --- | --- |

a)

Sikring af en socio-emotionel balance i trivsel og læring, anerkendelse af vigtigheden af leg, kontakt med naturen, musikkens, kunstens og den fysiske aktivitets rolle

| | b) | Fremme af empati, medfølelse og anerkendelse i forbindelse med ligestilling og mangfoldighed |
| --- | --- | --- |

b)

Fremme af empati, medfølelse og anerkendelse i forbindelse med ligestilling og mangfoldighed

| | b) | Fremme af empati, medfølelse og anerkendelse i forbindelse med ligestilling og mangfoldighed |
| --- | --- | --- |

b)

Fremme af empati, medfølelse og anerkendelse i forbindelse med ligestilling og mangfoldighed

| | c) | Mulighed for tidlig eksponering for sprog og sprogindlæring gennem leg |
| --- | --- | --- |

c)

Mulighed for tidlig eksponering for sprog og sprogindlæring gennem leg

| | c) | Mulighed for tidlig eksponering for sprog og sprogindlæring gennem leg |
| --- | --- | --- |

c)

Mulighed for tidlig eksponering for sprog og sprogindlæring gennem leg

| | d) | Vejledning til udbyderne om alderstilpasset anvendelse af digitale værktøjer og fremspirende nye teknologier |
| --- | --- | --- |

d)

Vejledning til udbyderne om alderstilpasset anvendelse af digitale værktøjer og fremspirende nye teknologier

| | d) | Vejledning til udbyderne om alderstilpasset anvendelse af digitale værktøjer og fremspirende nye teknologier |
| --- | --- | --- |

d)

Vejledning til udbyderne om alderstilpasset anvendelse af digitale værktøjer og fremspirende nye teknologier

| | e) | Fremme af yderligere integration af førskoleundervisning og børnepasning i uddannelsesforløbet og støtte til samarbejdet mellem personalet i førskoleundervisning og børnepasning og personalet i grundskolen samt til en smidig overgang til grundskolen for børnene. |
| --- | --- | --- |

e)

Fremme af yderligere integration af førskoleundervisning og børnepasning i uddannelsesforløbet og støtte til samarbejdet mellem personalet i førskoleundervisning og børnepasning og personalet i grundskolen samt til en smidig overgang til grundskolen for børnene.

| | e) | Fremme af yderligere integration af førskoleundervisning og børnepasning i uddannelsesforløbet og støtte til samarbejdet mellem personalet i førskoleundervisning og børnepasning og personalet i grundskolen samt til en smidig overgang til grundskolen for børnene |
| --- | --- | --- |

e)

Fremme af yderligere integration af førskoleundervisning og børnepasning i uddannelsesforløbet og støtte til samarbejdet mellem personalet i førskoleundervisning og børnepasning og personalet i grundskolen samt til en smidig overgang til grundskolen for børnene

| | f) | Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn med særlige undervisningsbehov og handicappede børn |
| --- | --- | --- |

f)

f)

Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn med særlige undervisningsbehov og handicappede børn

Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn med særlige undervisningsbehov og handicappede børn

| | g) | Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn af migranter også med henblik på et stort antal europæreres tilbagevenden på grund a f politiske og humanitære kriser |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn af migranter også med henblik på et stort antal europæreres tilbagevenden på grund a f politiske og humanitære kriser

Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn af migranter også med henblik på et stort antal europæreres tilbagevenden på grund a f politiske og humanitære kriser

| | h) | Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn i medlemsstaternes pasningsordninger |
| --- | --- | --- |

h)

h)

Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn i medlemsstaternes pasningsordninger

Målrettet støtte til og læringsmuligheder for børn i medlemsstaternes pasningsordninger

| | i) | Fremme af børnepasningsmuligheder for børn fra 0-6 år. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Fremme af børnepasningsmuligheder for børn fra 0-6 år.

Fremme af børnepasningsmuligheder for børn fra 0-6 år.

Begrundelse

Begrundelse

Børn med særlige uddannelsesmæssige behov og handicappede børn samt børn af migranter kan have behov for målrettet støtte, så de fuldt ud kan udnytte de muligheder, som førskoleundervisning tilbyder, og medlemsstaterne bør tilskyndes til at sikre, at denne støtte er tilgængelig.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Artikel 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Sigte mod at sikre tilstrækkelig finansiering og en retlig ramme for tilbud om førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes: | 6.   Sigte mod at sikre tilstrækkelig finansiering og en retlig ramme for tilbud om førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes: |
| | a) | Øgede investeringer i førskoleundervisning og børnepasning med fokus på tilgængelighed, kvalitet og prismæssig overkommelighed, herunder finansieringsmuligheder via de europæiske struktur- og investeringsfonde |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.   Sigte mod at sikre tilstrækkelig finansiering og en retlig ramme for tilbud om førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes:

6.   Sigte mod at sikre tilstrækkelig finansiering og en retlig ramme for tilbud om førskoleundervisning og børnepasning. Følgende kunne overvejes:

a)

Øgede investeringer i førskoleundervisning og børnepasning med fokus på tilgængelighed, kvalitet og prismæssig overkommelighed, herunder finansieringsmuligheder via de europæiske struktur- og investeringsfonde

| | a) | Øgede investeringer i førskoleundervisning og børnepasning med fokus på tilgængelighed,
  adgang for alle,
  kvalitet og prismæssig overkommelighed, herunder finansieringsmuligheder via de europæiske struktur- og investeringsfonde |
| --- | --- | --- |

a)

Øgede investeringer i førskoleundervisning og børnepasning med fokus på tilgængelighed,
  adgang for alle,
  kvalitet og prismæssig overkommelighed, herunder finansieringsmuligheder via de europæiske struktur- og investeringsfonde

adgang for alle,

| | b) | Udarbejdelse og vedligeholdelse af skræddersyede nationale eller regionale kvalitetsrammer |
| --- | --- | --- |

b)

Udarbejdelse og vedligeholdelse af skræddersyede nationale eller regionale kvalitetsrammer

| | b) | Udarbejdelse og vedligeholdelse af skræddersyede nationale eller regionale kvalitetsrammer |
| --- | --- | --- |

b)

Udarbejdelse og vedligeholdelse af skræddersyede nationale eller regionale kvalitetsrammer

| | c) | Fremme af yderligere integration af tjenesteydelser for familier og børn, især med social- og sundhedsydelser |
| --- | --- | --- |

c)

Fremme af yderligere integration af tjenesteydelser for familier og børn, især med social- og sundhedsydelser

| | c) | Fremme af yderligere integration af tjenesteydelser for familier og børn
  på lokalt og regionalt niveau
  , især med social- og sundheds-
  samt trivselsrelaterede
  ydelser |
| --- | --- | --- |

c)

Fremme af yderligere integration af tjenesteydelser for familier og børn
  på lokalt og regionalt niveau
  , især med social- og sundheds-
  samt trivselsrelaterede
  ydelser

på lokalt og regionalt niveau

samt trivselsrelaterede

| | d) | Indarbejdelse af god beskyttelse af børn/beskyttelsespolitikker inden for førskoleundervisning og børnepasning for at bidrage til at beskytte børn mod alle former for vold. |
| --- | --- | --- |

d)

Indarbejdelse af god beskyttelse af børn/beskyttelsespolitikker inden for førskoleundervisning og børnepasning for at bidrage til at beskytte børn mod alle former for vold.

| | d) | Indarbejdelse af god beskyttelse af børn/beskyttelsespolitikker inden for førskoleundervisning og børnepasning for at bidrage til at beskytte børn mod alle former for
  misbrug og
  vold. |
| --- | --- | --- |

d)

Indarbejdelse af god beskyttelse af børn/beskyttelsespolitikker inden for førskoleundervisning og børnepasning for at bidrage til at beskytte børn mod alle former for
  misbrug og
  vold.

misbrug og

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Artikel 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   Fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis blandt medlemsstaterne i tilknytning til den strategiske ramme for samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse og efterfølgerordninger samt i Udvalget for Social Beskyttelse. | 8.   Fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis blandt medlemsstaterne
  på alle forvaltningsniveauer
  i tilknytning til den strategiske ramme for samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse og efterfølgerordninger samt i Udvalget for Social Beskyttelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.   Fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis blandt medlemsstaterne i tilknytning til den strategiske ramme for samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse og efterfølgerordninger samt i Udvalget for Social Beskyttelse.

8.   Fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis blandt medlemsstaterne
  på alle forvaltningsniveauer
  i tilknytning til den strategiske ramme for samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse og efterfølgerordninger samt i Udvalget for Social Beskyttelse.

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Forslag til Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet

Artikel 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 9.   Støtte medlemsstaternes samarbejde på baggrund af deres behov gennem peerlæring og peerrådgivning. | 9.   Støtte medlemsstaternes samarbejde
  på alle forvaltningsniveauer
  på baggrund af deres behov gennem peerlæring og peerrådgivning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

9.   Støtte medlemsstaternes samarbejde på baggrund af deres behov gennem peerlæring og peerrådgivning.

9.   Støtte medlemsstaternes samarbejde
  på alle forvaltningsniveauer
  på baggrund af deres behov gennem peerlæring og peerrådgivning.

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | I meddelelsen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« beskriver Europa-Kommissionen en vision om et europæisk uddannelsesområde, hvor inklusiv uddannelse og forskning af høj kvalitet ikke hæmmes af landegrænser; hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde er blevet standarden; hvor det at tale to sprog ud over ens modersmål er blevet langt mere udbredt og hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og fornemmelse af Europas kulturarv
  og dens
  mangfoldighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(1)

I meddelelsen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« beskriver Europa-Kommissionen en vision om et europæisk uddannelsesområde, hvor inklusiv uddannelse og forskning af høj kvalitet ikke hæmmes af landegrænser; hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde er blevet standarden; hvor det at tale to sprog ud over ens modersmål er blevet langt mere udbredt og hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og fornemmelse af Europas kulturarv
  og dens
  mangfoldighed.

og dens

| (1) | I meddelelsen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« beskriver Europa-Kommissionen en vision om et europæisk uddannelsesområde, hvor inklusiv uddannelse og forskning af høj kvalitet ikke hæmmes af landegrænser; hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde er blevet standarden; hvor det at tale to sprog ud over ens modersmål er blevet langt mere udbredt og hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og fornemmelse af Europas kulturarv, mangfoldighed
  og muligheder
  . |
| --- | --- |

(1)

I meddelelsen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« beskriver Europa-Kommissionen en vision om et europæisk uddannelsesområde, hvor inklusiv uddannelse og forskning af høj kvalitet ikke hæmmes af landegrænser; hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde er blevet standarden; hvor det at tale to sprog ud over ens modersmål er blevet langt mere udbredt og hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og fornemmelse af Europas kulturarv, mangfoldighed
  og muligheder
  .

og muligheder

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt at fremhæve, at værdien af det europæiske uddannelsesområde omfatter dets evne til at skabe flere muligheder.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Nr. 1)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1) | undersøge mulighederne for at hjælpe alle unge med — ud over det sprog, der anvendes i skolen — at tilegne sig et niveau som kvalificeret bruger i mindst et andet EU-sprog før afslutningen af uddannelse fra et gymnasium eller en handelsskole/teknisk skole og tilskynde dem til at tilegne sig endnu et sprog (tredje sprog) på niveau som selvstændig bruger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1)

undersøge mulighederne for at hjælpe alle unge med — ud over det sprog, der anvendes i skolen — at tilegne sig et niveau som kvalificeret bruger i mindst et andet EU-sprog før afslutningen af uddannelse fra et gymnasium eller en handelsskole/teknisk skole og tilskynde dem til at tilegne sig endnu et sprog (tredje sprog) på niveau som selvstændig bruger

| 1) | undersøge mulighederne for at hjælpe alle unge med — ud over det sprog, der anvendes i skolen — at tilegne sig et niveau som kvalificeret bruger i mindst et andet EU-sprog før afslutningen af uddannelse fra et gymnasium eller en handelsskole/teknisk skole og tilskynde dem til at tilegne sig endnu et sprog (tredje sprog) på niveau som selvstændig bruger
  med et særligt fokus på mundtlig indlæring og brug af sproget. Det bør sikres, at alle lærende har passende adgang til kvalitetsundervisning |
| --- | --- |

1)

undersøge mulighederne for at hjælpe alle unge med — ud over det sprog, der anvendes i skolen — at tilegne sig et niveau som kvalificeret bruger i mindst et andet EU-sprog før afslutningen af uddannelse fra et gymnasium eller en handelsskole/teknisk skole og tilskynde dem til at tilegne sig endnu et sprog (tredje sprog) på niveau som selvstændig bruger
  med et særligt fokus på mundtlig indlæring og brug af sproget. Det bør sikres, at alle lærende har passende adgang til kvalitetsundervisning

med et særligt fokus på mundtlig indlæring og brug af sproget. Det bør sikres, at alle lærende har passende adgang til kvalitetsundervisning

Begrundelse

Begrundelse

Interessenterne fremhævede vigtigheden af at tale andre sprog ud over at kunne læse og skrive dem, som dette er en afgørende forudsætning for mobilitet og udnyttelsen af muligheder. Det blev også bemærket, at når sprogundervisning af høj kvalitet ikke er tilgængelig, vil personer med flere ressourcer eventuelt vælge privat sprogundervisning, hvilket ikke er muligt for personer fra dårligt stillede socioøkonomiske miljøer, og dette uddyber kløften mellem de forskellige sociale gruppers muligheder.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Nr. 4)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4) | sikre udviklingen af sproglig bevidsthed i skoler og uddannelsescentre som led i disse samlede tilgange ved at: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4)

sikre udviklingen af sproglig bevidsthed i skoler og uddannelsescentre som led i disse samlede tilgange ved at:

| 4) | sikre udviklingen af sproglig bevidsthed i skoler og uddannelsescentre som led i disse samlede tilgange ved at: |
| --- | --- |

4)

sikre udviklingen af sproglig bevidsthed i skoler og uddannelsescentre som led i disse samlede tilgange ved at:

| a) | yde aktiv støtte til de lærendes mobilitet, herunder også ved at gøre brug af de muligheder, der tilbydes under EU's relevante støtteprogrammer; |
| --- | --- |

a)

yde aktiv støtte til de lærendes mobilitet, herunder også ved at gøre brug af de muligheder, der tilbydes under EU's relevante støtteprogrammer;

| a) | yde aktiv støtte til de lærendes mobilitet, herunder også ved at gøre brug af de muligheder, der tilbydes under EU's relevante støtteprogrammer |
| --- | --- |

a)

yde aktiv støtte til de lærendes mobilitet, herunder også ved at gøre brug af de muligheder, der tilbydes under EU's relevante støtteprogrammer

| b) | sætte lærerne i stand til at anvende særlig sprogbrug på deres respektive fagområde |
| --- | --- |

b)

sætte lærerne i stand til at anvende særlig sprogbrug på deres respektive fagområde

| b) | sætte lærerne i stand til at anvende særlig sprogbrug på deres respektive fagområde |
| --- | --- |

b)

sætte lærerne i stand til at anvende særlig sprogbrug på deres respektive fagområde

| c) | styrke kompetencerne i det sprog, der anvendes i skolen, som grundlag for yderligere læring og uddannelsesmæssige resultater i skolen for alle lærende og navnlig lærende med migrantbaggrund eller fra dårligt stillede miljøer |
| --- | --- |

c)

styrke kompetencerne i det sprog, der anvendes i skolen, som grundlag for yderligere læring og uddannelsesmæssige resultater i skolen for alle lærende og navnlig lærende med migrantbaggrund eller fra dårligt stillede miljøer

| c) | styrke kompetencerne i det sprog, der anvendes i skolen, som grundlag for yderligere læring og uddannelsesmæssige resultater i skolen for alle lærende og navnlig lærende med migrantbaggrund,
  også med henblik på et stort anta l europæreres tilbagevenden på grund af politiske og humanitære kriser,
  eller fra dårligt stillede miljøer
  samt lærende med særlige undervisningsbehov eller handicap |
| --- | --- |

c)

styrke kompetencerne i det sprog, der anvendes i skolen, som grundlag for yderligere læring og uddannelsesmæssige resultater i skolen for alle lærende og navnlig lærende med migrantbaggrund,
  også med henblik på et stort anta l europæreres tilbagevenden på grund af politiske og humanitære kriser,
  eller fra dårligt stillede miljøer
  samt lærende med særlige undervisningsbehov eller handicap

også med henblik på et stort anta l europæreres tilbagevenden på grund af politiske og humanitære kriser,

samt lærende med særlige undervisningsbehov eller handicap

| d) | værdsætte de lærendes sproglige mangfoldighed og udnytte den som en læringsressource, blandt andet ved at inddrage forældre og det bredere lokalsamfund i sprogundervisningen |
| --- | --- |

d)

værdsætte de lærendes sproglige mangfoldighed og udnytte den som en læringsressource, blandt andet ved at inddrage forældre og det bredere lokalsamfund i sprogundervisningen

| d) | værdsætte de lærendes sproglige mangfoldighed og udnytte den som en læringsressource, blandt andet ved at inddrage forældre og det bredere lokalsamfund i sprogundervisningen |
| --- | --- |

d)

værdsætte de lærendes sproglige mangfoldighed og udnytte den som en læringsressource, blandt andet ved at inddrage forældre og det bredere lokalsamfund i sprogundervisningen

| e) | tilbyde muligheder for at vurdere og validere sproglige kompetencer, der ikke indgår i læseplanen, men som de lærende har tilegnet sig i andre sammenhænge, herunder ved at udvide antallet af sprog, der kan tilføjes den lærendes kvalifikationer ved afslutningen af skoleuddannelsen |
| --- | --- |

e)

tilbyde muligheder for at vurdere og validere sproglige kompetencer, der ikke indgår i læseplanen, men som de lærende har tilegnet sig i andre sammenhænge, herunder ved at udvide antallet af sprog, der kan tilføjes den lærendes kvalifikationer ved afslutningen af skoleuddannelsen

| e) | tilbyde muligheder for at vurdere og validere sproglige kompetencer, der ikke indgår i læseplanen, men som de lærende har tilegnet sig i andre sammenhænge, herunder ved at udvide antallet af sprog, der kan tilføjes den lærendes kvalifikationer ved afslutningen af skoleuddannelsen |
| --- | --- |

e)

tilbyde muligheder for at vurdere og validere sproglige kompetencer, der ikke indgår i læseplanen, men som de lærende har tilegnet sig i andre sammenhænge, herunder ved at udvide antallet af sprog, der kan tilføjes den lærendes kvalifikationer ved afslutningen af skoleuddannelsen

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Nr. 5)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5) | støtte lærere, undervisere og skoleledere i arbejdet med at udvikle den sproglige bevidsthed ved at: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5)

støtte lærere, undervisere og skoleledere i arbejdet med at udvikle den sproglige bevidsthed ved at:

| 5) | støtte lærere, undervisere og skoleledere i arbejdet med at udvikle den sproglige bevidsthed ved at: |
| --- | --- |

5)

støtte lærere, undervisere og skoleledere i arbejdet med at udvikle den sproglige bevidsthed ved at:

| a) | investere i grund-, videre- og efteruddannelse af sproglærere for at opretholde et bredt sprogtilbud i den obligatorisk skolegang |
| --- | --- |

a)

investere i grund-, videre- og efteruddannelse af sproglærere for at opretholde et bredt sprogtilbud i den obligatorisk skolegang

| a) | investere i grund-, videre- og efteruddannelse af sproglærere for at
  tiltrække og fastholde undervisere og dermed
  opretholde et bredt sprogtilbud i den obligatorisk skolegang |
| --- | --- |

a)

investere i grund-, videre- og efteruddannelse af sproglærere for at
  tiltrække og fastholde undervisere og dermed
  opretholde et bredt sprogtilbud i den obligatorisk skolegang

tiltrække og fastholde undervisere og dermed

| b) | medtage forberedelse til sproglig mangfoldighed i klasseværelset i grunduddannelsen og den løbende faglige udvikling af lærere og skoleledere |
| --- | --- |

b)

medtage forberedelse til sproglig mangfoldighed i klasseværelset i grunduddannelsen og den løbende faglige udvikling af lærere og skoleledere

| b) | medtage forberedelse til sproglig mangfoldighed i klasseværelset i grunduddannelsen og den løbende faglige udvikling
  , herunder uformel og ikkeformel læring,
  af lærere og skoleledere |
| --- | --- |

b)

medtage forberedelse til sproglig mangfoldighed i klasseværelset i grunduddannelsen og den løbende faglige udvikling
  , herunder uformel og ikkeformel læring,
  af lærere og skoleledere

, herunder uformel og ikkeformel læring,

Begrundelse

Begrundelse

Lokalsamfund tilbyder et væld af muligheder for at skærpe den sproglige bevidsthed blandt lærere, f.eks. gennem forældre og omsorgspersoner, trossamfund og organisationer i lokalsamfundet.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Nr. 6)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6) | fremme forskning i og anvendelse af innovativ, inklusiv og flersproget pædagogik, herunder brugen af digitale værktøjer og integreret indholds- og sproglæring. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6)

fremme forskning i og anvendelse af innovativ, inklusiv og flersproget pædagogik, herunder brugen af digitale værktøjer og integreret indholds- og sproglæring.

| 6. | fremme forskning i og anvendelse af innovativ, inklusiv og flersproget pædagogik, herunder brugen af digitale værktøjer
  , audiovisuel produktion, film- og musikproduktion
  og integreret indholds- og sproglæring |
| --- | --- |

6.

fremme forskning i og anvendelse af innovativ, inklusiv og flersproget pædagogik, herunder brugen af digitale værktøjer
  , audiovisuel produktion, film- og musikproduktion
  og integreret indholds- og sproglæring

, audiovisuel produktion, film- og musikproduktion

Begrundelse

Begrundelse

Den kulturelle rigdom i den europæiske audiovisuelle produktion og film- og musikproduktion fremmer ikke blot indlæringen af et andet sprog, men især forståelsen for forskellige kulturer og fælles værdier.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Nr. 8)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 8) | forbedre adgangen til digitale undervisningsprogrammer af høj kvalitet for både lærere og borgere, navnlig i mere fjerntliggende og tyndtbefolkede områder og i regionerne i den yderste periferi. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8)

8)

forbedre adgangen til digitale undervisningsprogrammer af høj kvalitet for både lærere og borgere, navnlig i mere fjerntliggende og tyndtbefolkede områder og i regionerne i den yderste periferi.

Begrundelse

Begrundelse

Digitale sprogprogrammer af høj kvalitet kan være dyrere at få adgang til end mere grundlæggende programmer, mens bredbåndsforbindelserne i nogle områder hverken er tilstrækkeligt hurtige eller pålidelige til at lette onlinesprogundervisning, hvor der er mangel på lærere.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring

Målsætning 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | støtte opfølgningen af henstillingen ved at lette gensidig læring blandt medlemsstaterne og ved, i samarbejde med medlemsstaterne, at udvikle: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

støtte opfølgningen af henstillingen ved at lette gensidig læring blandt medlemsstaterne og ved, i samarbejde med medlemsstaterne, at udvikle:

| 1. | støtte opfølgningen af henstillingen ved at lette gensidig læring blandt medlemsstaterne og ved, i samarbejde med medlemsstaterne, at udvikle
  og, hvor det er hensigtsmæssigt, bygge på erfaringerne fra relevante grænseoverskridende og territoriale samarbejdsprojekter, der er gennemført af lokale og regionale myndigheder
  : |
| --- | --- |

1.

støtte opfølgningen af henstillingen ved at lette gensidig læring blandt medlemsstaterne og ved, i samarbejde med medlemsstaterne, at udvikle
  og, hvor det er hensigtsmæssigt, bygge på erfaringerne fra relevante grænseoverskridende og territoriale samarbejdsprojekter, der er gennemført af lokale og regionale myndigheder
  :

og, hvor det er hensigtsmæssigt, bygge på erfaringerne fra relevante grænseoverskridende og territoriale samarbejdsprojekter, der er gennemført af lokale og regionale myndigheder

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg gentager sin efterlysning af en omfattende og fremadskuende tilgang til fremtidens uddannelser i hele EU, herunder et øget samarbejde mellem offentlige og private sektorer om at støtte borgerne, så de kan tilpasse sig til et stadig mere komplekst og mangfoldigt samfund, udvikle en europæisk identitet, som bør supplere den nationale, regionale, lokale og individuelle identitet, og tilegne sig de færdigheder, der er behov for i et mobilt samfund, der i stigende grad er digitaliseret; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg gentager sin efterlysning af en omfattende og fremadskuende tilgang til fremtidens uddannelser i hele EU, herunder et øget samarbejde mellem offentlige og private sektorer om at støtte borgerne, så de kan tilpasse sig til et stadig mere komplekst og mangfoldigt samfund, udvikle en europæisk identitet, som bør supplere den nationale, regionale, lokale og individuelle identitet, og tilegne sig de færdigheder, der er behov for i et mobilt samfund, der i stigende grad er digitaliseret;

| 2. | støtter Kommissionens hensigt om at samordne fremskridtene i retning af det europæiske uddannelsesområde frem mod 2025 ved at fokusere på centrale udfordringer, herunder forbedring af førskoleundervisning og børnepasning, fremme af den gensidige anerkendelse af beviser for videregående uddannelse og ungdomsuddannelsesbeviser, styrket sprogindlæring, fremme af livslang læring, større mobilitet for studerende og investeringer i digitaliseringens muligheder; |
| --- | --- |

2.

støtter Kommissionens hensigt om at samordne fremskridtene i retning af det europæiske uddannelsesområde frem mod 2025 ved at fokusere på centrale udfordringer, herunder forbedring af førskoleundervisning og børnepasning, fremme af den gensidige anerkendelse af beviser for videregående uddannelse og ungdomsuddannelsesbeviser, styrket sprogindlæring, fremme af livslang læring, større mobilitet for studerende og investeringer i digitaliseringens muligheder;

| 3. | mener, at de uddannelsespolitiske strategier i medlemsstater og regioner bør prioritere samarbejdet på alle forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder, med det formål at skabe en balance mellem elevcentreret uddannelse af høj kvalitet baseret på velkvalificeret undervisning, innovation og digitalisering og behovene på et dynamisk arbejdsmarked i forandring inden for rammerne af princip 1 i den europæiske søjle for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

3.

mener, at de uddannelsespolitiske strategier i medlemsstater og regioner bør prioritere samarbejdet på alle forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder, med det formål at skabe en balance mellem elevcentreret uddannelse af høj kvalitet baseret på velkvalificeret undervisning, innovation og digitalisering og behovene på et dynamisk arbejdsmarked i forandring inden for rammerne af princip 1 i den europæiske søjle for sociale rettigheder;

| 4. | fremhæver, at der skal gøres mere på alle forvaltningsniveauer for at foregribe arbejdsmarkedets behov for færdigheder og sikre passende uddannelse, almen viden, erhvervsuddannelse og livslang læring med henblik på at stimulere jobskabelsen og løse arbejdsløshedsproblemet; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at der skal gøres mere på alle forvaltningsniveauer for at foregribe arbejdsmarkedets behov for færdigheder og sikre passende uddannelse, almen viden, erhvervsuddannelse og livslang læring med henblik på at stimulere jobskabelsen og løse arbejdsløshedsproblemet;

| 5. | henstiller til et konsekvent engagement i livslang læring og støtter principperne i UNESCO's »Global Network of Learning Cities: Cork Call to Action for Learning Cities« fra 2017, hvor det anerkendes, at livslang læring spiller en central rolle for opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling (1); |
| --- | --- |

5.

henstiller til et konsekvent engagement i livslang læring og støtter principperne i UNESCO's »Global Network of Learning Cities: Cork Call to Action for Learning Cities« fra 2017, hvor det anerkendes, at livslang læring spiller en central rolle for opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling (1

| 6. | henstiller, at EU's institutioner og medlemsstaterne med støtte fra lokale og regionale myndigheder og i samråd med interessenter gennemfører de aktuelle forslag inden for rammerne af EU's overordnede politikker for økonomisk udvikling, beskæftigelse og social beskyttelse ved at gøre strategisk brug af den flerårige finansielle ramme efter 2020, hvor specifikke uddannelsespolitikker bør formuleres mere præcist og ambitiøst. Udvalget understreger betydningen af at respektere proportionalitetsprincippet, så det sikres, at der ikke skabes nye finansielle eller administrative byrder for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

6.

henstiller, at EU's institutioner og medlemsstaterne med støtte fra lokale og regionale myndigheder og i samråd med interessenter gennemfører de aktuelle forslag inden for rammerne af EU's overordnede politikker for økonomisk udvikling, beskæftigelse og social beskyttelse ved at gøre strategisk brug af den flerårige finansielle ramme efter 2020, hvor specifikke uddannelsespolitikker bør formuleres mere præcist og ambitiøst. Udvalget understreger betydningen af at respektere proportionalitetsprincippet, så det sikres, at der ikke skabes nye finansielle eller administrative byrder for medlemsstaterne;

| 7. | bifalder indførelsen af et europæisk studiekort og de muligheder, dette giver for at fremme de studerendes mobilitet og den automatiske anerkendelse af kvalifikationer. Udvalget opfordrer Kommissionen til at overveje, om kortet kan komme til at omfatte alle lærende, og ikke kun dem på de videregående uddannelser, så mulighederne for livslang læring udvides; |
| --- | --- |

7.

bifalder indførelsen af et europæisk studiekort og de muligheder, dette giver for at fremme de studerendes mobilitet og den automatiske anerkendelse af kvalifikationer. Udvalget opfordrer Kommissionen til at overveje, om kortet kan komme til at omfatte alle lærende, og ikke kun dem på de videregående uddannelser, så mulighederne for livslang læring udvides;

| 8. | anerkender, at det primære ansvar for uddannelsespolitikken ligger hos medlemsstaterne, som i varierende grad har inddraget deres regionale og lokale myndigheder i tråd med deres respektive forfatningsmæssige rammer, samt at EU-tiltag i henhold til EUF-traktatens artikel 6 udelukkende bør supplere, understøtte og koordinere de tiltag, som medlemsstaterne iværksætter. EU-tiltag på dette område skal være fuldt ud berettigede set ud fra et nærheds- og proportionalitetsperspektiv, og de bør stemme overens med eksisterende rammer, værktøjer og procedurer. |
| --- | --- |

8.

anerkender, at det primære ansvar for uddannelsespolitikken ligger hos medlemsstaterne, som i varierende grad har inddraget deres regionale og lokale myndigheder i tråd med deres respektive forfatningsmæssige rammer, samt at EU-tiltag i henhold til EUF-traktatens artikel 6 udelukkende bør supplere, understøtte og koordinere de tiltag, som medlemsstaterne iværksætter. EU-tiltag på dette område skal være fuldt ud berettigede set ud fra et nærheds- og proportionalitetsperspektiv, og de bør stemme overens med eksisterende rammer, værktøjer og procedurer.

Gensidig anerkendelse

Gensidig anerkendelse

| 9. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker med beklagelse de vedvarende hindringer for mobiliteten på uddannelsesområdet og tilslutter sig Kommissionens opfordring til at skabe et Europa, hvor læring, studier og forskning ikke hæmmes af landegrænser, men hvor det er normen at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde; |
| --- | --- |

9.

Det Europæiske Regionsudvalg bemærker med beklagelse de vedvarende hindringer for mobiliteten på uddannelsesområdet og tilslutter sig Kommissionens opfordring til at skabe et Europa, hvor læring, studier og forskning ikke hæmmes af landegrænser, men hvor det er normen at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde;

| 10. | understreger behovet for at yde supplerende støtte til regioner, hvor de lærendes mobilitet kan hæmmes af yderligere hindringer såsom befolkningsunderskud, landlig karakter eller fattigdom; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for at yde supplerende støtte til regioner, hvor de lærendes mobilitet kan hæmmes af yderligere hindringer såsom befolkningsunderskud, landlig karakter eller fattigdom;

| 11. | bifalder Kommissionens støtte til udveksling af bedste praksis medlemsstaterne imellem og tilskynder til, at de lokale og regionale repræsentanter inddrages som en anerkendelse af værdien af regional viden og erfaring; |
| --- | --- |

11.

bifalder Kommissionens støtte til udveksling af bedste praksis medlemsstaterne imellem og tilskynder til, at de lokale og regionale repræsentanter inddrages som en anerkendelse af værdien af regional viden og erfaring;

| 12. | bifalder Kommissionens forslag om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet og opfordrer Kommissionen til at tage højde for samspillet med den territoriale udvikling i sit fremtidige arbejde, navnlig i de tilfælde, hvor lokale og regionale projekter indebærer mobilitet for faglært arbejdskraft og personale. |
| --- | --- |

12.

bifalder Kommissionens forslag om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af eksamensbeviser fra videregående uddannelser og gymnasiale eksamensbeviser samt resultater af læringsophold i udlandet og opfordrer Kommissionen til at tage højde for samspillet med den territoriale udvikling i sit fremtidige arbejde, navnlig i de tilfælde, hvor lokale og regionale projekter indebærer mobilitet for faglært arbejdskraft og personale.

Den tidlige barndom

Den tidlige barndom

| 13. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at begrebet »førskoleundervisning og børnepasning« rækker ud over, hvad nogle kalder førskoleundervisning, idet formålet ikke kun er at forberede børnene på skolen, men også på livet på samme måde som alle andre dele af uddannelsessystemet bidrager til denne proces; |
| --- | --- |

13.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at begrebet »førskoleundervisning og børnepasning« rækker ud over, hvad nogle kalder førskoleundervisning, idet formålet ikke kun er at forberede børnene på skolen, men også på livet på samme måde som alle andre dele af uddannelsessystemet bidrager til denne proces;

| 14. | fremhæver på ny Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring, og tilskynder til, at EU og de nationale beslutningstagere i den forbindelse lægger særlig vægt på potentialet i de partnerskaber, der kan udvikles mellem nationale, regionale og lokale myndigheder, virksomheder, arbejdstagere og deres organisationer samt civilsamfundets aktører med henblik på anerkendelsen af sådanne færdigheder og kvalifikationer; |
| --- | --- |

14.

fremhæver på ny Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring, og tilskynder til, at EU og de nationale beslutningstagere i den forbindelse lægger særlig vægt på potentialet i de partnerskaber, der kan udvikles mellem nationale, regionale og lokale myndigheder, virksomheder, arbejdstagere og deres organisationer samt civilsamfundets aktører med henblik på anerkendelsen af sådanne færdigheder og kvalifikationer;

| 15. | udtrykker i den forbindelse sin skuffelse over, at henstillingen kun indeholder få henvisninger til familielivet og lokale initiativer, der kan have en væsentlig indvirkning på barnets tidlige udvikling. Udvalget understreger, at en helhedsorienteret og integreret tilgang har afgørende betydning; |
| --- | --- |

15.

udtrykker i den forbindelse sin skuffelse over, at henstillingen kun indeholder få henvisninger til familielivet og lokale initiativer, der kan have en væsentlig indvirkning på barnets tidlige udvikling. Udvalget understreger, at en helhedsorienteret og integreret tilgang har afgørende betydning;

| 16. | mener, at veluddannede fagfolk er en forudsætning for førskoleundervisning af høj kvalitet, og derfor bør samtlige forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder, tilskyndes til at investere tilstrækkeligt i såvel lærernes grunduddannelse som deres løbende videreuddannelse; |
| --- | --- |

16.

mener, at veluddannede fagfolk er en forudsætning for førskoleundervisning af høj kvalitet, og derfor bør samtlige forvaltningsniveauer, herunder de lokale og regionale myndigheder, tilskyndes til at investere tilstrækkeligt i såvel lærernes grunduddannelse som deres løbende videreuddannelse;

| 17. | fremhæver behovet for at arbejde for en kontinuerlig forbedring af »pasnings/pleje«-elementet i førskoleundervisning og børnepasning, herunder førskoleundervisernes rolle i opbygningen af positive relationer med børn, forældre og indbyrdes. I tråd med princip 11 i den europæiske søjle for sociale rettigheder bør det sikres, at førskoleundervisning og børnepasningsordninger er til at betale for lavindkomstfamilier. Det princip i konventionen om barnets rettigheder, som fastslår, at barnets tarv bør være et primært hensyn, skal anerkendes; |
| --- | --- |

17.

fremhæver behovet for at arbejde for en kontinuerlig forbedring af »pasnings/pleje«-elementet i førskoleundervisning og børnepasning, herunder førskoleundervisernes rolle i opbygningen af positive relationer med børn, forældre og indbyrdes. I tråd med princip 11 i den europæiske søjle for sociale rettigheder bør det sikres, at førskoleundervisning og børnepasningsordninger er til at betale for lavindkomstfamilier. Det princip i konventionen om barnets rettigheder, som fastslår, at barnets tarv bør være et primært hensyn, skal anerkendes;

| 18. | fremhæver behovene hos børn med særlige undervisningsbehov eller handicap, som bør have en god uddannelse med adgang til det almindelige uddannelsessystem, hvis det findes passende, og individuel støtte efter behov; |
| --- | --- |

18.

fremhæver behovene hos børn med særlige undervisningsbehov eller handicap, som bør have en god uddannelse med adgang til det almindelige uddannelsessystem, hvis det findes passende, og individuel støtte efter behov;

| 19. | bemærker de mange fordele ved at støtte foranstaltninger, der fremmer en positiv dialog mellem lærere og forældre/omsorgspersoner med det formål at styrke forbindelserne mellem skole og hjem og støtte de lærendes vellykkede integration i skolemiljøet og deres overordnede socialisering og udviklingsmuligheder; |
| --- | --- |

19.

bemærker de mange fordele ved at støtte foranstaltninger, der fremmer en positiv dialog mellem lærere og forældre/omsorgspersoner med det formål at styrke forbindelserne mellem skole og hjem og støtte de lærendes vellykkede integration i skolemiljøet og deres overordnede socialisering og udviklingsmuligheder;

| 20. | glæder sig over Kommissionens anerkendelse af den rolle, som de lokale og regionale partnere spiller i forbedringen af undervisning og læring, men bemærker imidlertid en manglende erkendelse af, at nogle lokalsamfund står over for større udfordringer end andre, f.eks. mere fjerntliggende samfund eller dem med et større antal modersmål, hvor der vil være brug for flere ressourcer og midler til at forbedre undervisning og læring for alle; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over Kommissionens anerkendelse af den rolle, som de lokale og regionale partnere spiller i forbedringen af undervisning og læring, men bemærker imidlertid en manglende erkendelse af, at nogle lokalsamfund står over for større udfordringer end andre, f.eks. mere fjerntliggende samfund eller dem med et større antal modersmål, hvor der vil være brug for flere ressourcer og midler til at forbedre undervisning og læring for alle;

| 21. | fremhæver, at Kommissionen skal tage hensyn til relaterede RU-udtalelser og rådskonklusioner, herunder Rådets konklusioner om integrerede politikker for udviklingen i den tidlige barndom som et redskab til at mindske fattigdom og fremme social inklusion (2). |
| --- | --- |

21.

fremhæver, at Kommissionen skal tage hensyn til relaterede RU-udtalelser og rådskonklusioner, herunder Rådets konklusioner om integrerede politikker for udviklingen i den tidlige barndom som et redskab til at mindske fattigdom og fremme social inklusion (2

Sprogindlæring og -undervisning

Sprogindlæring og -undervisning

| 22. | Det Europæiske Regionsudvalg er skuffet over, at dårlige sprogkundskaber anses for at være en af de største hindringer for den frie bevægelighed for personer og sammensætningen af en arbejdsstyrke, der imødekommer behovene i den europæiske økonomi. Udvalget fremhæver derfor sin støtte til en styrket sprogindlæring; |
| --- | --- |

22.

Det Europæiske Regionsudvalg er skuffet over, at dårlige sprogkundskaber anses for at være en af de største hindringer for den frie bevægelighed for personer og sammensætningen af en arbejdsstyrke, der imødekommer behovene i den europæiske økonomi. Udvalget fremhæver derfor sin støtte til en styrket sprogindlæring;

| 23. | bemærker, at midlerne til samhørighedspolitikken forventes at blive reduceret under den næste flerårige finansielle ramme. Udvalget giver derfor udtryk for sin bekymring for, om de disponible midler i Den Europæiske Socialfond vil være tilstrækkelige til at opfylde ambitionerne i henstillingen; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at midlerne til samhørighedspolitikken forventes at blive reduceret under den næste flerårige finansielle ramme. Udvalget giver derfor udtryk for sin bekymring for, om de disponible midler i Den Europæiske Socialfond vil være tilstrækkelige til at opfylde ambitionerne i henstillingen;

| 24. | er i den forbindelse skuffet over, at der i henstillingen fokuseres på læring inden for den obligatoriske undervisning frem for, at det anerkendes, at sprog udgør en vigtig del af livslang læring, herunder i de tidlige år, med henblik på fremme af integration og mobilitet, som er et område, hvor lokalsamfundets partnere og virksomheder kan deltage; |
| --- | --- |

24.

er i den forbindelse skuffet over, at der i henstillingen fokuseres på læring inden for den obligatoriske undervisning frem for, at det anerkendes, at sprog udgør en vigtig del af livslang læring, herunder i de tidlige år, med henblik på fremme af integration og mobilitet, som er et område, hvor lokalsamfundets partnere og virksomheder kan deltage;

| 25. | fremhæver betydningen af aktivt at formidle mulighederne i de relevante EU-finansieringsprogrammer og forenkle ansøgningsprocedurerne, således at skoler og uddannelsescentre i medlemsstaterne kan drage fordel af disse. |
| --- | --- |

25.

fremhæver betydningen af aktivt at formidle mulighederne i de relevante EU-finansieringsprogrammer og forenkle ansøgningsprocedurerne, således at skoler og uddannelsescentre i medlemsstaterne kan drage fordel af disse.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

RU's 131. plenarforsamling og åbning af Den europæiske uge for regioner og byer, 8.10.2018-10.10.2018

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/70

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Pakken om den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027

(2018/C 461/10)

| Hovedordfører: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), præfekt for Dubrovnik-Neretva-distriktet |
| --- | --- |
| Reference(r): | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027
  COM(2018) 321 final
  Forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027
  COM(2018) 322 final
  Forslag til Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning
  COM(2018) 323 final
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet
  COM(2018) 324 final
  Forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter
  COM(2018) 325 final
  Forslag til Rådets forordning om metoderne og proceduren for overdragelse af de egne indtægter baseret på det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, på Den Europæiske Unions emissionshandelssystem og på plastemballageaffald, der ikke er genanvendt, og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav
  COM(2018) 326 final
  Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter
  COM(2018) 327 final
  Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 om den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften
  COM(2018) 328 final |

Hovedordfører:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), præfekt for Dubrovnik-Neretva-distriktet

Reference(r):

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027

COM(2018) 321 final

Forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

COM(2018) 322 final

Forslag til Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning

COM(2018) 323 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet

COM(2018) 324 final

Forslag til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

COM(2018) 325 final

Forslag til Rådets forordning om metoderne og proceduren for overdragelse af de egne indtægter baseret på det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, på Den Europæiske Unions emissionshandelssystem og på plastemballageaffald, der ikke er genanvendt, og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav

COM(2018) 326 final

Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter

COM(2018) 327 final

Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 om den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften

COM(2018) 328 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet

COM(2018) 324 final

Anbefalet ændring 1

Artikel 2, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | »offentlig enhed« alle offentlige myndigheder
  på alle niveauer, herunder nationale, regionale og lokale myndigheder,
  samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i [artikel 2, nr. 42,] i forordning (EU, Euratom) nr. xx/xx (»finansforordningen«). |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

»offentlig enhed« alle offentlige myndigheder
  på alle niveauer, herunder nationale, regionale og lokale myndigheder,
  samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i [artikel 2, nr. 42,] i forordning (EU, Euratom) nr. xx/xx (»finansforordningen«).

| c) | »offentlig enhed« alle offentlige myndigheder
  på centralt nationalt niveau
  samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i [artikel 2, nr. 42),] i forordning (EU, Euratom) nr. xx/xx (»finansforordningen«). |
| --- | --- |

c)

»offentlig enhed« alle offentlige myndigheder
  på centralt nationalt niveau
  samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i [artikel 2, nr. 42),] i forordning (EU, Euratom) nr. xx/xx (»finansforordningen«).

Begrundelse

Enheder, der er oprettet af direkte valgte lokale eller regionale myndigheder skal udelukkes fra forordningens anvendelsesområde.

Anbefalet ændring 2

Artikel 3, stk. 1, litra f)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

f)

et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde.

| f) | et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og
  , hvor det er relevant,
  Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde. |
| --- | --- |

f)

et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og
  , hvor det er relevant,
  Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde.

Begrundelse

Bestemmelserne vedrørende Den Europæiske Anklagemyndighed kan, efter myndighedens oprettelse, kun gælde for de deltagende medlemsstater.

Anbefalet ændring 3

Artikel 4, stk. 1, litra b), nr. 1)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | suspension af godkendelsen af et eller flere programmer eller en ændring heraf |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(1)

Begrundelse

En suspension af godkendelsen af et eller flere programmer eller en ændring heraf ville ikke have nogen direkte negative økonomiske konsekvenser for den berørte medlemsstat. Derimod ville en suspension af forpligtelser og/eller betalinger i kombination med en bibeholdelse af de offentlige enheders forpligtelse til at gennemføre programmer og foretage betalinger til de endelige modtagere i henhold til artikel 4, stk. 2, i forslaget til forordning have en umiddelbar indvirkning på de nationale budgetter. Desuden ville en ophævelse af en suspension af godkendelsen af et eller flere programmer eller en ændring heraf medføre en væsentlig forsinkelse af gennemførelsen af de pågældende programmer, idet alle efterfølgende procedurer også ville blive sat i bero.

Anbefalet ændring 4

Artikel 5, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået, forelægger den Rådet et forslag til en gennemførelsesretsakt om passende foranstaltninger. | 6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået, forelægger den Rådet et forslag til en gennemførelsesretsakt om passende foranstaltninger.
  Kommissionen vedlægger som bilag til forslaget en vejledende finansiel programmering for de kommende år for det EU-budget, der berøres af den foreslåede foranstaltning. Denne oversigt struktureres efter udgiftskategori, politikområde og budgetpost. Denne vejledende programmering skal danne grundlag for en konsekvensanalyse af de budgetmæssige konsekvenser for de nationale og subnationale budgetter i den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået, forelægger den Rådet et forslag til en gennemførelsesretsakt om passende foranstaltninger.

6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået, forelægger den Rådet et forslag til en gennemførelsesretsakt om passende foranstaltninger.
  Kommissionen vedlægger som bilag til forslaget en vejledende finansiel programmering for de kommende år for det EU-budget, der berøres af den foreslåede foranstaltning. Denne oversigt struktureres efter udgiftskategori, politikområde og budgetpost. Denne vejledende programmering skal danne grundlag for en konsekvensanalyse af de budgetmæssige konsekvenser for de nationale og subnationale budgetter i den pågældende medlemsstat.

Begrundelse

Begrundelse

Kommissionen bør vurdere de mulige budgetmæssige konsekvenser af en reduktion af EU-støtten for de nationale og subnationale budgetter i den pågældende medlemsstat under behørig hensyntagen til principperne om proportionalitet og ikke-forskelsbehandling.

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

Artikel 6, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen foretager en vurdering af situationen i den berørte medlemsstat. Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere, forelægger Kommissionen Rådet et forslag til afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger. Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6 og 7, finder anvendelse. | 2.   Kommissionen foretager en vurdering af situationen i den berørte medlemsstat. Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere, forelægger Kommissionen Rådet et forslag til afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger. Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6 og 7, finder anvendelse.
  Med henblik på at indsamle omfattende dokumentation for ophævelsen af foranstaltninger udarbejder Revisionsretten ved hjælp af en hasteprocedure en særberetning om det pågældende spørgsmål i henhold til artikel 287, stk. 4, andet afsnit i TEUF. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Kommissionen foretager en vurdering af situationen i den berørte medlemsstat. Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere, forelægger Kommissionen Rådet et forslag til afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger. Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6 og 7, finder anvendelse.

2.   Kommissionen foretager en vurdering af situationen i den berørte medlemsstat. Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere, forelægger Kommissionen Rådet et forslag til afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger. Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6 og 7, finder anvendelse.
  Med henblik på at indsamle omfattende dokumentation for ophævelsen af foranstaltninger udarbejder Revisionsretten ved hjælp af en hasteprocedure en særberetning om det pågældende spørgsmål i henhold til artikel 287, stk. 4, andet afsnit i TEUF.

Begrundelse

Begrundelse

Ophævelsen af foranstaltninger skal ledsages af velunderbygget, upartisk og rettidig dokumentation, så man kan gå videre med gennemførelsen af de pågældende programmer uden unødige forsinkelser.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Artikel 6, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) xx/xx (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+
  2
  . | 3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) xx/xx (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+
  3
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) xx/xx (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+
  2
  .

3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) xx/xx (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+
  3
  .

Begrundelse

Begrundelse

En sådan løsning ville øge anvendelsesmulighederne for de i første omgang suspenderede og derefter frigivne midler og dermed forhindre tabet af disse midler.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme (FFR) efter 2020, der i lyset af Det Forenede Kongeriges udtrædelse af EU og andre interne og eksterne udfordringer udgør et solidt forhandlingsgrundlag. Udvalget sætter pris på det udførte arbejde, men mener, at forslaget inden dets vedtagelse skal videreudvikles og forbedres, hvis det skal leve op til EU-borgernes forventninger og imødekomme de lokale og regionale myndigheders behov; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme (FFR) efter 2020, der i lyset af Det Forenede Kongeriges udtrædelse af EU og andre interne og eksterne udfordringer udgør et solidt forhandlingsgrundlag. Udvalget sætter pris på det udførte arbejde, men mener, at forslaget inden dets vedtagelse skal videreudvikles og forbedres, hvis det skal leve op til EU-borgernes forventninger og imødekomme de lokale og regionale myndigheders behov;

| 2. | konstaterer, at der mangler en klar efterfølger til Europa 2020-strategien, hvorfor de enkelte programmers strategiske mål ikke er tydelige nok, og der er utilstrækkelig sammenkobling mellem hele FFR og målene for bæredygtig udvikling. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til inden for rammerne af forhandlingerne om forslaget til en FFR at fastsætte strategiske mål for de forskellige EU-politikker og deres forventede virkninger. Det bliver nødvendigt med en struktureret tilgang på nationalt, regionalt og lokalt plan, som tydeliggør sammenhængen mellem lokal og regional styrke og indsats samt fælles europæiske mål; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at der mangler en klar efterfølger til Europa 2020-strategien, hvorfor de enkelte programmers strategiske mål ikke er tydelige nok, og der er utilstrækkelig sammenkobling mellem hele FFR og målene for bæredygtig udvikling. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til inden for rammerne af forhandlingerne om forslaget til en FFR at fastsætte strategiske mål for de forskellige EU-politikker og deres forventede virkninger. Det bliver nødvendigt med en struktureret tilgang på nationalt, regionalt og lokalt plan, som tydeliggør sammenhængen mellem lokal og regional styrke og indsats samt fælles europæiske mål;

| 3. | beklager, at Kommissionens forslag ikke er tilstrækkeligt ambitiøst i betragtning af misforholdet mellem de forpligtelser, der udspringer af de traktatfæstede mål, og de nuværende og fremtidige udfordringer på den ene side og selve størrelsen på den kommende FFR på den anden side. Udvalget gentager sin holdning, der ligeledes deles af Europa-Parlamentet, nemlig at den kommende FFR bør fastsættes til mindst 1,3 % af BNI. Udvalget bemærker med bekymring, at FFR's endelige størrelse i tidligere tilfælde har været mindre end den af Kommissionen foreslåede størrelse, og skulle dette igen blive tilfældet, ville det føre til en yderligere udvanding af visse EU-politikkers endelige effekt; |
| --- | --- |

3.

beklager, at Kommissionens forslag ikke er tilstrækkeligt ambitiøst i betragtning af misforholdet mellem de forpligtelser, der udspringer af de traktatfæstede mål, og de nuværende og fremtidige udfordringer på den ene side og selve størrelsen på den kommende FFR på den anden side. Udvalget gentager sin holdning, der ligeledes deles af Europa-Parlamentet, nemlig at den kommende FFR bør fastsættes til mindst 1,3 % af BNI. Udvalget bemærker med bekymring, at FFR's endelige størrelse i tidligere tilfælde har været mindre end den af Kommissionen foreslåede størrelse, og skulle dette igen blive tilfældet, ville det føre til en yderligere udvanding af visse EU-politikkers endelige effekt;

| 4. | finder det uacceptabelt, at finansieringen af supplerende prioriteter skal ske på bekostning af eksisterende politikker med dokumenteret europæisk merværdi som f.eks. samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og navnlig politikken for udvikling af landdistrikterne. De foreslåede nedskæringer er en forkert måde at håndtere finansieringen af supplerende prioriteter og udfordringer på; |
| --- | --- |

4.

finder det uacceptabelt, at finansieringen af supplerende prioriteter skal ske på bekostning af eksisterende politikker med dokumenteret europæisk merværdi som f.eks. samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og navnlig politikken for udvikling af landdistrikterne. De foreslåede nedskæringer er en forkert måde at håndtere finansieringen af supplerende prioriteter og udfordringer på;

| 5. | bifalder Kommissionens forslag om at skabe større sammenhæng mellem reglerne og reducere den administrative byrde for modtagerne og forvaltningsmyndighederne drastisk for at gøre det lettere at deltage i EU's programmer og fremskynde gennemførelsen; |
| --- | --- |

5.

bifalder Kommissionens forslag om at skabe større sammenhæng mellem reglerne og reducere den administrative byrde for modtagerne og forvaltningsmyndighederne drastisk for at gøre det lettere at deltage i EU's programmer og fremskynde gennemførelsen;

| 6. | beklager Kommissionens manglende gennemsigtighed, for så vidt angår sammenligning af tallene for den nuværende og kommende FFR. Udvalget bifalder i den henseende den indsats, som Europa-Parlamentets forskningstjenester har ydet i forbindelse med udarbejdelsen af en sammenlignelig finansiel analyse af de to FFR'er; |
| --- | --- |

6.

beklager Kommissionens manglende gennemsigtighed, for så vidt angår sammenligning af tallene for den nuværende og kommende FFR. Udvalget bifalder i den henseende den indsats, som Europa-Parlamentets forskningstjenester har ydet i forbindelse med udarbejdelsen af en sammenlignelig finansiel analyse af de to FFR'er;

| 7. | noterer sig den resultatorienterede tilgang i det nye forslag til FFR-struktur, der sigter mod at opfylde behovene i praksis og skabe større europæisk merværdi. Udvalget er imod strygningen af den fælles budgetpost for økonomisk, social og territorial samhørighed, hvilket ville svække samhørighedspolitikkens stilling i FFR yderligere og bane vej for en eventuel adskillelse af ESF+ fra samhørighedspolitikken. Skulle dette ske, vil synergierne og sammenkoblingen mellem forskellige finansieringskilder af særlig betydning for lokale og regionale myndigheder blive yderligere forringet; |
| --- | --- |

7.

noterer sig den resultatorienterede tilgang i det nye forslag til FFR-struktur, der sigter mod at opfylde behovene i praksis og skabe større europæisk merværdi. Udvalget er imod strygningen af den fælles budgetpost for økonomisk, social og territorial samhørighed, hvilket ville svække samhørighedspolitikkens stilling i FFR yderligere og bane vej for en eventuel adskillelse af ESF+ fra samhørighedspolitikken. Skulle dette ske, vil synergierne og sammenkoblingen mellem forskellige finansieringskilder af særlig betydning for lokale og regionale myndigheder blive yderligere forringet;

| 8. | påpeger med bekymring, at Kommissionens forslag går i retning af at styrke programmer under direkte eller indirekte forvaltning på bekostning af programmer under delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. I det lange løb vil dette mindske gennemsigtigheden af EU's politikker på lokalt og regionalt plan. Udvalget understreger, at principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer skal overholdes fuldt ud og indføres for at sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i alle relevante trin, lige fra udformningen til gennemførelsen af EU's politikker; |
| --- | --- |

8.

påpeger med bekymring, at Kommissionens forslag går i retning af at styrke programmer under direkte eller indirekte forvaltning på bekostning af programmer under delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. I det lange løb vil dette mindske gennemsigtigheden af EU's politikker på lokalt og regionalt plan. Udvalget understreger, at principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer skal overholdes fuldt ud og indføres for at sikre, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i alle relevante trin, lige fra udformningen til gennemførelsen af EU's politikker;

| 9. | beklager den manglende overensstemmelse mellem vedtagelsen af EU's ottende miljøhandlingsprogram og FFR efter 2020. Beslutningsprocessen for kommende miljøhandlingsplaner og programmernes varighed bør tilpasses tidsrammen for FFR, således at den tildelte finansiering i højere grad afspejler prioriteterne og målsætningerne for bæredygtighed; |
| --- | --- |

9.

beklager den manglende overensstemmelse mellem vedtagelsen af EU's ottende miljøhandlingsprogram og FFR efter 2020. Beslutningsprocessen for kommende miljøhandlingsplaner og programmernes varighed bør tilpasses tidsrammen for FFR, således at den tildelte finansiering i højere grad afspejler prioriteterne og målsætningerne for bæredygtighed;

| 10. | udtrykker bekymring over den usikkerhed i planlægningen af FFR, der vil opstå, hvis der ikke kommer en rettidig, klar og solid aftale om Det Forenede Kongeriges udtrædelse af EU; |
| --- | --- |

10.

udtrykker bekymring over den usikkerhed i planlægningen af FFR, der vil opstå, hvis der ikke kommer en rettidig, klar og solid aftale om Det Forenede Kongeriges udtrædelse af EU;

| 11. | støtter Kommissionens forslag om at skabe tættere forbindelse mellem regionalfonde og det europæiske semester, så længe det europæiske semester tilføres en regional dimension. Dette er den eneste holdbare måde, hvorpå man kan etablere klare og meningsfulde forbindelser mellem disse. |
| --- | --- |

11.

støtter Kommissionens forslag om at skabe tættere forbindelse mellem regionalfonde og det europæiske semester, så længe det europæiske semester tilføres en regional dimension. Dette er den eneste holdbare måde, hvorpå man kan etablere klare og meningsfulde forbindelser mellem disse.

Reform af de egne indtægter

Reform af de egne indtægter

| 12. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre tre nye egne indtægter, men bemærker med beklagelse, at Kommissionen kun har overtaget to yderligere kilder fra forslaget fra den højtstående gruppe vedrørende egne indtægter, og mener, at Kommissionens forslag i den henseende bør være mere ambitiøst. Udvalget foreslår derfor, at arbejdet med at finde nye finansieringskilder til budgettet fortsættes hurtigst muligt; |
| --- | --- |

12.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre tre nye egne indtægter, men bemærker med beklagelse, at Kommissionen kun har overtaget to yderligere kilder fra forslaget fra den højtstående gruppe vedrørende egne indtægter, og mener, at Kommissionens forslag i den henseende bør være mere ambitiøst. Udvalget foreslår derfor, at arbejdet med at finde nye finansieringskilder til budgettet fortsættes hurtigst muligt;

| 13. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at forenkle indtægtssiden af budgettet, navnlig forslaget om at udfase alle rabatter, der er knyttet til medlemsstaterne, og på at strømline de momsbaserede indtægter; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at forenkle indtægtssiden af budgettet, navnlig forslaget om at udfase alle rabatter, der er knyttet til medlemsstaterne, og på at strømline de momsbaserede indtægter;

| 14. | finder det beklageligt, at Kommissionen i sit forslag om indførelse af nye egne indtægter ikke i tilstrækkeligt omfang har undersøgt nærhedsprincippets overholdelse, og at der ikke er foretaget nogen vurdering af forslagets eventuelle følger for de regionale og lokale myndigheders finansielle situation; |
| --- | --- |

14.

finder det beklageligt, at Kommissionen i sit forslag om indførelse af nye egne indtægter ikke i tilstrækkeligt omfang har undersøgt nærhedsprincippets overholdelse, og at der ikke er foretaget nogen vurdering af forslagets eventuelle følger for de regionale og lokale myndigheders finansielle situation;

| 15. | påpeger, at forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag udgør et betydeligt potentiale for at øge andelen af egne indtægter, forudsat at det bliver obligatorisk for et stort antal virksomheder, hvilket på nuværende tidspunkt stadig ikke er bekræftet, ligesom det heller ikke vides, hvornår denne egen indtægtskilde kan forventes at træde i kraft. Udvalget udtrykker bekymring vedrørende de egne indtægter, der er baseret på plastemballageaffald, som ikke genanvendes, eftersom det er et af EU's vigtigste mål at komme alt sådant affald til livs, hvilket ville resultere i et tab af indtægter fra sådanne kilder og øget usikkerhed med hensyn til budgetindtægter; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag udgør et betydeligt potentiale for at øge andelen af egne indtægter, forudsat at det bliver obligatorisk for et stort antal virksomheder, hvilket på nuværende tidspunkt stadig ikke er bekræftet, ligesom det heller ikke vides, hvornår denne egen indtægtskilde kan forventes at træde i kraft. Udvalget udtrykker bekymring vedrørende de egne indtægter, der er baseret på plastemballageaffald, som ikke genanvendes, eftersom det er et af EU's vigtigste mål at komme alt sådant affald til livs, hvilket ville resultere i et tab af indtægter fra sådanne kilder og øget usikkerhed med hensyn til budgetindtægter;

| 16. | støtter den foreslåede reduktion af den kompensation, der ydes for omkostningerne ved opkrævning af traditionelle egne indtægter fra medlemsstaterne, men opfordrer Kommissionen til at gå videre og i stedet for de foreslåede 10 % at fastsætte kompensationsbeløbet for opkrævningsomkostningerne i forhold til de faktiske omkostninger. |
| --- | --- |

16.

støtter den foreslåede reduktion af den kompensation, der ydes for omkostningerne ved opkrævning af traditionelle egne indtægter fra medlemsstaterne, men opfordrer Kommissionen til at gå videre og i stedet for de foreslåede 10 % at fastsætte kompensationsbeløbet for opkrævningsomkostningerne i forhold til de faktiske omkostninger.

Retsstatsprincippet, fleksibilitet og stabilitet

Retsstatsprincippet, fleksibilitet og stabilitet

| 17. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at overholdelse af retsstatsprincippet er en ufravigelig betingelse for forsvarlig økonomisk forvaltning og en effektiv anvendelse af EU's budget. Udvalget glæder sig i den forbindelse over Kommissionens bestræbelser på at indføre mere effektive mekanismer til at sikre overholdelse af retsstatsprincippet, retssikkerhed i alle medlemsstater og en mere effektiv bekæmpelse af svig og korruption; |
| --- | --- |

17.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at overholdelse af retsstatsprincippet er en ufravigelig betingelse for forsvarlig økonomisk forvaltning og en effektiv anvendelse af EU's budget. Udvalget glæder sig i den forbindelse over Kommissionens bestræbelser på at indføre mere effektive mekanismer til at sikre overholdelse af retsstatsprincippet, retssikkerhed i alle medlemsstater og en mere effektiv bekæmpelse af svig og korruption;

| 18. | er enig med Revisionsretten i, at den foreslåede mekanisme for sikring af overholdelse af retsstatsprincippet går ud over EU-traktatens artikel 7 og vil kunne gennemføres hurtigere; |
| --- | --- |

18.

er enig med Revisionsretten i, at den foreslåede mekanisme for sikring af overholdelse af retsstatsprincippet går ud over EU-traktatens artikel 7 og vil kunne gennemføres hurtigere;

| 19. | bifalder Kommissionens bestræbelser på at sikre en smidig finansiering for de endelige modtagere i EU ved at sikre, at medlemsstaterne opfylder deres finansielle forpligtelser over for modtagerne, såfremt mekanismer til varetagelse af Unionens interesser aktiveres. Udvalget ser gerne, at Kommissionen udvikler yderligere midler til varetagelse af de endelige modtageres interesser; |
| --- | --- |

19.

bifalder Kommissionens bestræbelser på at sikre en smidig finansiering for de endelige modtagere i EU ved at sikre, at medlemsstaterne opfylder deres finansielle forpligtelser over for modtagerne, såfremt mekanismer til varetagelse af Unionens interesser aktiveres. Udvalget ser gerne, at Kommissionen udvikler yderligere midler til varetagelse af de endelige modtageres interesser;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre yderligere mekanismer til varetagelse af EU's finansielle interesser, og som vil få mere ensartede konsekvenser for medlemslandene, f.eks. faste bøder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre yderligere mekanismer til varetagelse af EU's finansielle interesser, og som vil få mere ensartede konsekvenser for medlemslandene, f.eks. faste bøder;

| 21. | mener i betragtning af Revisionsrettens udtalelse, at den nuværende lovgivningsmæssige løsning giver Kommissionen for store skønsbeføjelser med hensyn til at indlede procedurer, og anmoder Kommissionen om at opstille klare kriterier, på grundlag af hvilke det kan fastsættes hvad der kan betragtes som en generel mangel for så vidt angår retsstatsprincippet, der hæmmer en forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

21.

mener i betragtning af Revisionsrettens udtalelse, at den nuværende lovgivningsmæssige løsning giver Kommissionen for store skønsbeføjelser med hensyn til at indlede procedurer, og anmoder Kommissionen om at opstille klare kriterier, på grundlag af hvilke det kan fastsættes hvad der kan betragtes som en generel mangel for så vidt angår retsstatsprincippet, der hæmmer en forsvarlig økonomisk forvaltning;

| 22. | anbefaler at styrke Revisionsrettens rolle i forbindelse med gennemførelsen af den foreslåede mekanisme i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 287; |
| --- | --- |

22.

anbefaler at styrke Revisionsrettens rolle i forbindelse med gennemførelsen af den foreslåede mekanisme i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 287;

| 23. | bifalder Kommissionens forslag om at øge fleksibiliteten i FFR, hvilket uden tvivl vil være til stor hjælp, når der skal tages fat på nye og uforudsete udfordringer i tide. Udvalget påpeger imidlertid, at øget fleksibilitet i anvendelsen af midler ikke må ske på bekostning af den langsigtede forudsigelighed og den strategiske orientering af programmer, navnlig dem der gennemføres under delt forvaltning. Udvalget opfordrer derfor til, at det undersøges, hvorvidt øget fleksibilitet i den del, der vedrører Kommissionens udvidede beføjelser til omfordeling af midler, udgør et indgreb i nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer. Udvalget slår ligeledes til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i beslutningsprocessen, når der omdirigeres midler under delt forvaltning. |
| --- | --- |

23.

bifalder Kommissionens forslag om at øge fleksibiliteten i FFR, hvilket uden tvivl vil være til stor hjælp, når der skal tages fat på nye og uforudsete udfordringer i tide. Udvalget påpeger imidlertid, at øget fleksibilitet i anvendelsen af midler ikke må ske på bekostning af den langsigtede forudsigelighed og den strategiske orientering af programmer, navnlig dem der gennemføres under delt forvaltning. Udvalget opfordrer derfor til, at det undersøges, hvorvidt øget fleksibilitet i den del, der vedrører Kommissionens udvidede beføjelser til omfordeling af midler, udgør et indgreb i nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer. Udvalget slår ligeledes til lyd for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i beslutningsprocessen, når der omdirigeres midler under delt forvaltning.

De enkelte budgetposter

De enkelte budgetposter

| 24. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder forslagene om at øge midlerne til de politikområder, der vedrører nye, vigtige udfordringer, såsom migration, grænseforvaltning samt oprettelse af en særlig budgetpost for sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

24.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder forslagene om at øge midlerne til de politikområder, der vedrører nye, vigtige udfordringer, såsom migration, grænseforvaltning samt oprettelse af en særlig budgetpost for sikkerhed og forsvar;

| 25. | glæder sig over, at det foreslås at øge midlerne til forskning og innovation, at videreføre den nuværende EFSI og at omdanne denne til den nye fond »InvestEU«, at øge midlerne til programmet Erasmus+ og at investere mere i klimabeskyttelse gennem samtlige EU-politikker. Udvalget gør dog på ny opmærksom på, at den foreslåede øgning af midler ikke må ske på bekostning af budgettet for samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over, at det foreslås at øge midlerne til forskning og innovation, at videreføre den nuværende EFSI og at omdanne denne til den nye fond »InvestEU«, at øge midlerne til programmet Erasmus+ og at investere mere i klimabeskyttelse gennem samtlige EU-politikker. Udvalget gør dog på ny opmærksom på, at den foreslåede øgning af midler ikke må ske på bekostning af budgettet for samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikterne;

| 26. | er stærk modstander af forslaget om en nedskæring på 10 % i budgettet for samhørighedspolitikken, navnlig når det gælder Samhørighedsfonden, hvis midler efter planen skal reduceres med helt op til 45 %. Udvalget finder det ligeledes uacceptabelt som foreslået at reducere budgettet for den fælles landbrugspolitik, navnlig for så vidt angår ELFUL med 28 % og EHFF med 13 %. Sådanne betydelige nedskæringer på områder, som til stadighed viser deres europæiske merværdi og er de EU-politikker, som er mest synlige for de europæiske borgere, vil få en meget negativ indvirkning på de europæiske regioners vækst og udvikling; |
| --- | --- |

26.

er stærk modstander af forslaget om en nedskæring på 10 % i budgettet for samhørighedspolitikken, navnlig når det gælder Samhørighedsfonden, hvis midler efter planen skal reduceres med helt op til 45 %. Udvalget finder det ligeledes uacceptabelt som foreslået at reducere budgettet for den fælles landbrugspolitik, navnlig for så vidt angår ELFUL med 28 % og EHFF med 13 %. Sådanne betydelige nedskæringer på områder, som til stadighed viser deres europæiske merværdi og er de EU-politikker, som er mest synlige for de europæiske borgere, vil få en meget negativ indvirkning på de europæiske regioners vækst og udvikling;

| 27. | opfordrer i stedet til, at man i forlængelse af erklæringen om landdistriktsudvikling, der blev vedtaget i Cork i september 2016, øger EU's samlede økonomiske støtte til udvikling af landdistrikterne ud over 5 % af EU's budget til fordel for landdistrikter og områder på grænsen mellem land og by, der udgør mere end 90 % af EU's territorium, og hvor 58 % af EU's befolkning bor, og 56 % af EU's arbejdspladser har hjemme; |
| --- | --- |

27.

opfordrer i stedet til, at man i forlængelse af erklæringen om landdistriktsudvikling, der blev vedtaget i Cork i september 2016, øger EU's samlede økonomiske støtte til udvikling af landdistrikterne ud over 5 % af EU's budget til fordel for landdistrikter og områder på grænsen mellem land og by, der udgør mere end 90 % af EU's territorium, og hvor 58 % af EU's befolkning bor, og 56 % af EU's arbejdspladser har hjemme;

| 28. | fremhæver, at den foreslåede nedskæring i midlerne under samhørighedspolitikken vil underminere opnåelsen af et af EU-traktatens vigtigste mål, nemlig økonomisk, social og territorial samhørighed. En sådan tilgang vil øge ulighederne mellem de europæiske regioner, hvilket især vil ramme de mindre udviklede regioner og dem, som lider under betydelige strukturelle og demografiske ulemper. Med en sådan tilgang ses der ydermere bort fra det vigtige bidrag, som samhørighedspolitikken allerede yder i disse regioner, herunder inden for områderne innovation, digitalisering og klimaforandringer. Udvalget påpeger, at nedskæringer i midlerne til territoriale samarbejdsprogrammer udgør en trussel mod bedre territorial samhørighed og de vigtige mekanismer herfor som f.eks. EGTS'er og makroregionale strategier; |
| --- | --- |

28.

fremhæver, at den foreslåede nedskæring i midlerne under samhørighedspolitikken vil underminere opnåelsen af et af EU-traktatens vigtigste mål, nemlig økonomisk, social og territorial samhørighed. En sådan tilgang vil øge ulighederne mellem de europæiske regioner, hvilket især vil ramme de mindre udviklede regioner og dem, som lider under betydelige strukturelle og demografiske ulemper. Med en sådan tilgang ses der ydermere bort fra det vigtige bidrag, som samhørighedspolitikken allerede yder i disse regioner, herunder inden for områderne innovation, digitalisering og klimaforandringer. Udvalget påpeger, at nedskæringer i midlerne til territoriale samarbejdsprogrammer udgør en trussel mod bedre territorial samhørighed og de vigtige mekanismer herfor som f.eks. EGTS'er og makroregionale strategier;

| 29. | beklager, at budgettildelingen til grænseoverskridende samarbejde beregnes at falde i faste priser til trods for dets påviste merværdi for EU og til trods for, at mere end en tredjedel af EU's borgere bor i grænseregioner, og til trods for disse regioners mange territoriale udfordringer; |
| --- | --- |

29.

beklager, at budgettildelingen til grænseoverskridende samarbejde beregnes at falde i faste priser til trods for dets påviste merværdi for EU og til trods for, at mere end en tredjedel af EU's borgere bor i grænseregioner, og til trods for disse regioners mange territoriale udfordringer;

| 30. | fremhæver de yderst negative virkninger af dette forslag til en FFR på de europæiske landmænd og borgerne i landdistrikterne. I tilfælde af, at den foreslåede nedskæring i midlerne under den anden søjle bliver vedtaget, vil politikken for landdistriktsudvikling ikke længere være i stand til at varetage sine opgaver, navnlig med hensyn til at mindske forskellene i levevilkår mellem byområder og landdistrikter. Udvalget opfordrer desuden til, at Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne bibeholdes under forvaltningssystemet inden for rammerne af forordningen om fælles bestemmelser for at sikre sammenhæng mellem de forskellige finansieringskilder og styrke den territoriale dimension af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

30.

fremhæver de yderst negative virkninger af dette forslag til en FFR på de europæiske landmænd og borgerne i landdistrikterne. I tilfælde af, at den foreslåede nedskæring i midlerne under den anden søjle bliver vedtaget, vil politikken for landdistriktsudvikling ikke længere være i stand til at varetage sine opgaver, navnlig med hensyn til at mindske forskellene i levevilkår mellem byområder og landdistrikter. Udvalget opfordrer desuden til, at Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne bibeholdes under forvaltningssystemet inden for rammerne af forordningen om fælles bestemmelser for at sikre sammenhæng mellem de forskellige finansieringskilder og styrke den territoriale dimension af den fælles landbrugspolitik;

| 31. | modsætter sig navnlig den foreslåede reduktion i bevillingerne til POSEI-programmet for regionerne i den yderste periferi, da den truer programmets målsætning om at fokusere på de særlige udfordringer, landbruget har i hver enkelt region, gennem sin rolle som finansielt instrument for direkte støtte til landmænd; |
| --- | --- |

31.

modsætter sig navnlig den foreslåede reduktion i bevillingerne til POSEI-programmet for regionerne i den yderste periferi, da den truer programmets målsætning om at fokusere på de særlige udfordringer, landbruget har i hver enkelt region, gennem sin rolle som finansielt instrument for direkte støtte til landmænd;

| 32. | beklager, at der ikke er sket nogen reel stigning i midlerne under ESF+, selv om denne har fået yderligere opgaver, herunder integration af borgere fra tredjelande. Udvalget minder om, at Den Europæiske Socialfond (jf. RU's udtalelse om ESF+ (1)) fortsat bør være forankret i samhørighedspolitikken, der er EU's vigtigste instrument til investering i mennesker og menneskelig kapital, fremme af ligestilling mellem kønnene og forbedring af millioner af europæiske borgeres liv; |
| --- | --- |

32.

beklager, at der ikke er sket nogen reel stigning i midlerne under ESF+, selv om denne har fået yderligere opgaver, herunder integration af borgere fra tredjelande. Udvalget minder om, at Den Europæiske Socialfond (jf. RU's udtalelse om ESF+ (1

| 33. | bemærker, at Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) trods de eksisterende overlapninger og afvejninger i forhold til ESF+ ikke er blevet indarbejdet i sidstnævnte. Udvalget mener, at merværdien af de foranstaltninger, der finansieres gennem EGF, afhænger af, om disse bliver suppleret med omdannelses- og omstruktureringsprocesser, der gennemføres inden for rammerne af langsigtede regionaludviklingsprogrammer, navnlig forebyggende foranstaltninger i lighed med dem under ESF+; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at Den Europæiske Globaliseringsfond (EGF) trods de eksisterende overlapninger og afvejninger i forhold til ESF+ ikke er blevet indarbejdet i sidstnævnte. Udvalget mener, at merværdien af de foranstaltninger, der finansieres gennem EGF, afhænger af, om disse bliver suppleret med omdannelses- og omstruktureringsprocesser, der gennemføres inden for rammerne af langsigtede regionaludviklingsprogrammer, navnlig forebyggende foranstaltninger i lighed med dem under ESF+;

| 34. | er imod indførelsen af n+2-reglen i stedet for n+3-reglen som tidsramme for anvendelsen af de årligt tildelte midler, eftersom der er en betydelig risiko for, at forordningen vedtages sent, hvilket vil kunne undergrave udnyttelsen af de tildelte midler i tilfælde af anvendelse af n+2 reglen; |
| --- | --- |

34.

er imod indførelsen af n+2-reglen i stedet for n+3-reglen som tidsramme for anvendelsen af de årligt tildelte midler, eftersom der er en betydelig risiko for, at forordningen vedtages sent, hvilket vil kunne undergrave udnyttelsen af de tildelte midler i tilfælde af anvendelse af n+2 reglen;

| 35. | er stærk modstander af de foreslåede løsninger, der forværrer de lokale og regionale myndigheders situation betydeligt med hensyn til fristen for anvendelse af de årlige bevillinger fra EU's programmer og størrelsen af forfinansieringen og især medfinansieringen af projekter set i forhold til den nuværende situation, eftersom mange lokale og regionale myndigheder ikke har finansiel kapacitet til at sikre den nødvendige egenfinansiering; |
| --- | --- |

35.

er stærk modstander af de foreslåede løsninger, der forværrer de lokale og regionale myndigheders situation betydeligt med hensyn til fristen for anvendelse af de årlige bevillinger fra EU's programmer og størrelsen af forfinansieringen og især medfinansieringen af projekter set i forhold til den nuværende situation, eftersom mange lokale og regionale myndigheder ikke har finansiel kapacitet til at sikre den nødvendige egenfinansiering;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at beregne tildelingen af samhørighedsmidler til medlemsstaterne på grundlag af den seneste fordeling på NUTS 2-regioner, om hvilke Eurostat kan give de nødvendige oplysninger, hvorved man vil kunne sikre en bedre sammenhæng mellem de socioøkonomiske muligheder i NUTS 2-regionerne og beregningen af de nationale tildelinger; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at beregne tildelingen af samhørighedsmidler til medlemsstaterne på grundlag af den seneste fordeling på NUTS 2-regioner, om hvilke Eurostat kan give de nødvendige oplysninger, hvorved man vil kunne sikre en bedre sammenhæng mellem de socioøkonomiske muligheder i NUTS 2-regionerne og beregningen af de nationale tildelinger;

| 37. | beder desuden Kommissionen om i gradueringen af samfinansieringssatserne og tildelingen af midler under samhørighedspolitikken at anvende andre indikatorer end blot BNP pr. indbygger, da dette ikke er et nøjagtigt mål for et samfunds evne til at tackle spørgsmål, der har betydning for det, såsom demografiske forandringer, og opfordrer til, at der oprettes indekser på internationalt, nationalt, lokalt og regionalt plan, der måler fremskridt også ved hjælp af andre indikatorer end BNP. Når det gælder de demografiske udfordringer, foreslår udvalget at tage følgende muligheder i betragtning: befolkningsudvikling (intens og vedvarende affolkning), geografisk spredning, aldring, overaldring, fravandring af den unge og voksne befolkning og som følge deraf faldende fødselsrate; |
| --- | --- |

37.

beder desuden Kommissionen om i gradueringen af samfinansieringssatserne og tildelingen af midler under samhørighedspolitikken at anvende andre indikatorer end blot BNP pr. indbygger, da dette ikke er et nøjagtigt mål for et samfunds evne til at tackle spørgsmål, der har betydning for det, såsom demografiske forandringer, og opfordrer til, at der oprettes indekser på internationalt, nationalt, lokalt og regionalt plan, der måler fremskridt også ved hjælp af andre indikatorer end BNP. Når det gælder de demografiske udfordringer, foreslår udvalget at tage følgende muligheder i betragtning: befolkningsudvikling (intens og vedvarende affolkning), geografisk spredning, aldring, overaldring, fravandring af den unge og voksne befolkning og som følge deraf faldende fødselsrate;

| 38. | er imod at skære i midlerne til transportinfrastruktur under Connecting Europe-faciliteten (særligt set i lyset af de ubegrundede nedskæringer i midlerne til Samhørighedsfonden), da udvalget ikke finder den foreslåede nedskæring berettiget i lyset af målene om og behovet for at sikre et miljøvenligt, sikkert og velforbundet transportsystem; |
| --- | --- |

38.

er imod at skære i midlerne til transportinfrastruktur under Connecting Europe-faciliteten (særligt set i lyset af de ubegrundede nedskæringer i midlerne til Samhørighedsfonden), da udvalget ikke finder den foreslåede nedskæring berettiget i lyset af målene om og behovet for at sikre et miljøvenligt, sikkert og velforbundet transportsystem;

| 39. | mener, at det foreslåede budget for det nye instrument »En europæisk stabiliseringsfunktion for investeringer« i form af en budgetpost i EU's budget, som muliggør lån på op til 30 mia. EUR til på passende vis at håndtere eventuelle nye økonomiske og finansielle markedschok med de heraf følgende konsekvenser for medlemsstaterne i euroområdet og dem, der deltager i den europæiske valutakursmekanisme (ERMII), er for lille. Udvalget foreslår derfor en væsentlig forøgelse af budgettet hertil for at beskytte EU's investeringspotentiale, og at dette holdes uden for EU's budget; |
| --- | --- |

39.

mener, at det foreslåede budget for det nye instrument »En europæisk stabiliseringsfunktion for investeringer« i form af en budgetpost i EU's budget, som muliggør lån på op til 30 mia. EUR til på passende vis at håndtere eventuelle nye økonomiske og finansielle markedschok med de heraf følgende konsekvenser for medlemsstaterne i euroområdet og dem, der deltager i den europæiske valutakursmekanisme (ERMII), er for lille. Udvalget foreslår derfor en væsentlig forøgelse af budgettet hertil for at beskytte EU's investeringspotentiale, og at dette holdes uden for EU's budget;

| 40. | udtrykker bekymring over det foreslåede støtteprogram for strukturreformer. Eftersom forslaget bygger på EUF-traktatens artikel 175, der vedrører samhørighed, bør programmet begrænses til reformer, som styrker den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og har en europæisk merværdi. Programmet bør også indgå i en ny langsigtet EU-strategi for udvikling, der skal afløse Europa 2020-strategien og centreres omkring målene for bæredygtig udvikling. Der bør desuden gælde samme krav som for struktur- og investeringsfondene, for så vidt angå partnerskab og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af reformer. Endelig er udvalget modstander af, at der i rammeforordningen om struktur- og investeringsfonde gives mulighed for at overføre op til 5 % af bevillingerne til EU-fonde og finansielle instrumenter uden tilknytning til samhørighedspolitikkens mål, som for størstedelens vedkommende forvaltes direkte uden om de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

40.

udtrykker bekymring over det foreslåede støtteprogram for strukturreformer. Eftersom forslaget bygger på EUF-traktatens artikel 175, der vedrører samhørighed, bør programmet begrænses til reformer, som styrker den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og har en europæisk merværdi. Programmet bør også indgå i en ny langsigtet EU-strategi for udvikling, der skal afløse Europa 2020-strategien og centreres omkring målene for bæredygtig udvikling. Der bør desuden gælde samme krav som for struktur- og investeringsfondene, for så vidt angå partnerskab og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af reformer. Endelig er udvalget modstander af, at der i rammeforordningen om struktur- og investeringsfonde gives mulighed for at overføre op til 5 % af bevillingerne til EU-fonde og finansielle instrumenter uden tilknytning til samhørighedspolitikkens mål, som for størstedelens vedkommende forvaltes direkte uden om de lokale og regionale myndigheder;

| 41. | understreger, at nedskæringerne i samhørighedspolitikken, politikken for udvikling af landdistrikterne og den fælles landbrugspolitik vil få betydelige negative følger for opnåelsen af målene om territorial samhørighed og miljøbeskyttelse. Trods en stigning i midlerne til LIFE på næsten 60 % forringes det samlede budget for klimapolitikken og energitilpasningen sammenlignet med den nuværende budgetramme. I stedet for at udnytte landbrugspolitikkens og navnlig samhørighedspolitikkens enorme potentiale til at fremme investeringer, der har en positiv indvirkning på miljøet og bekæmpelsen af klimforandringer, vil dette forslag til en FFR ved at skære i midlerne til samhørigheds- og landbrugspolitikken undergrave opfyldelsen af EU's miljømål; |
| --- | --- |

41.

understreger, at nedskæringerne i samhørighedspolitikken, politikken for udvikling af landdistrikterne og den fælles landbrugspolitik vil få betydelige negative følger for opnåelsen af målene om territorial samhørighed og miljøbeskyttelse. Trods en stigning i midlerne til LIFE på næsten 60 % forringes det samlede budget for klimapolitikken og energitilpasningen sammenlignet med den nuværende budgetramme. I stedet for at udnytte landbrugspolitikkens og navnlig samhørighedspolitikkens enorme potentiale til at fremme investeringer, der har en positiv indvirkning på miljøet og bekæmpelsen af klimforandringer, vil dette forslag til en FFR ved at skære i midlerne til samhørigheds- og landbrugspolitikken undergrave opfyldelsen af EU's miljømål;

| 42. | noterer sig forslaget om at øge finansieringen til LIFE-programmet (jf. RU's udtalelse om LIFE-programmet (2)), der har afgørende betydning for de lokale og regionale myndigheder med hensyn til at bekæmpe tab af biodiversitet, udvikle grøn infrastruktur og fremme bæredygtighed. Udvalget beklager imidlertid, at medtagelsen af foranstaltninger til omstilling til ren energi, der førhen blev finansieret under Horisont 2020, delvis udvander den foreslåede forøgelse. Det opfordrer derfor til, at den samlede finansiering til LIFE-programmet forøges med et tilsvarende beløb. Udvalget opfordrer ligeledes til, at foranstaltninger til kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, beholder den samme medfinansieringskoefficient som i Horisont 2020-programmet; |
| --- | --- |

42.

noterer sig forslaget om at øge finansieringen til LIFE-programmet (jf. RU's udtalelse om LIFE-programmet (2

| 43. | bemærker, at det planlagte mål om, at 25 % af EU's budgetudgifter skal bidrage til opnåelsen af klimamålene, ikke synes tilstrækkeligt til at nå målene i Parisaftalen. For den kommende FFR bør det tilstræbes at skabe mulighed for at øge andelen af udgifterne til dekarbonisering af energisektoren, industrien og transportsystemet samt til overgangen til en cirkulær økonomi med mere end 30 %; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at det planlagte mål om, at 25 % af EU's budgetudgifter skal bidrage til opnåelsen af klimamålene, ikke synes tilstrækkeligt til at nå målene i Parisaftalen. For den kommende FFR bør det tilstræbes at skabe mulighed for at øge andelen af udgifterne til dekarbonisering af energisektoren, industrien og transportsystemet samt til overgangen til en cirkulær økonomi med mere end 30 %;

| 44. | bifalder stigningen i midlerne til underudgiftsområdet »Horisont Europa« sammenlignet med det nuværende beløb. Udvalget opfordrer endvidere til, at mulighederne for at overføre midler fra andre instrumenter under FFR til Horisont Europa reguleres, og at man i den forbindelse sikrer de pågældende forvaltningsmyndigheders initiativfrihed, en fælles udvikling af de herigennem medfinansierede foranstaltninger og en tilbageførelse af midler til forvaltningsmyndighedernes område; |
| --- | --- |

44.

bifalder stigningen i midlerne til underudgiftsområdet »Horisont Europa« sammenlignet med det nuværende beløb. Udvalget opfordrer endvidere til, at mulighederne for at overføre midler fra andre instrumenter under FFR til Horisont Europa reguleres, og at man i den forbindelse sikrer de pågældende forvaltningsmyndigheders initiativfrihed, en fælles udvikling af de herigennem medfinansierede foranstaltninger og en tilbageførelse af midler til forvaltningsmyndighedernes område;

| 45. | glæder sig over oprettelsen af en særlig budgetpost for migration og grænseforvaltning og den væsentlige forøgelse af midlerne til gennemførelse af foranstaltningerne på disse områder. Udvalget beklager, at der er meget større fokus på spørgsmålet om grænsesikkerhed end på andre spørgsmål vedrørende migration som f.eks. sikring af asyl og beskyttelse for migranter, støtte til lovlig migration samt integrationsindsatsen. Udvalget anmoder derfor om, at de finansielle midler, der afsættes til Asyl- og Migrationsfonden (jf. RU's udtalelse om Asyl- og Migrationsfonden (3)), øges med samme procentsats (240 %) som dem, der afsættes til beskyttelsen af de ydre grænser, for derved at sikre, at de er tilstrækkelige til på passende vis at håndtere integrationsrelaterede udfordringer; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over oprettelsen af en særlig budgetpost for migration og grænseforvaltning og den væsentlige forøgelse af midlerne til gennemførelse af foranstaltningerne på disse områder. Udvalget beklager, at der er meget større fokus på spørgsmålet om grænsesikkerhed end på andre spørgsmål vedrørende migration som f.eks. sikring af asyl og beskyttelse for migranter, støtte til lovlig migration samt integrationsindsatsen. Udvalget anmoder derfor om, at de finansielle midler, der afsættes til Asyl- og Migrationsfonden (jf. RU's udtalelse om Asyl- og Migrationsfonden (3

| 46. | fremhæver i betragtning af det manglende ambitionsniveau med hensyn til FFR's samlede størrelse, der begrænser en mere resolut handling fra Unionens side på dette område, der har usædvanlig stor betydning for EU's politiske, sikkerhedsmæssige og sociale stabilitet, at dette er særligt vigtigt for de lokale og regionale myndigheder, der har ansvaret for mange af disse foranstaltninger. Udvalget fremhæver i den sammenhæng ligeledes, at de finansielle midler under Den Europæiske Socialfond (ESF+), der skal dække langsigtede integrationsforanstaltninger for migranter, følgelig skal øges med henblik på den nye opgave; |
| --- | --- |

46.

fremhæver i betragtning af det manglende ambitionsniveau med hensyn til FFR's samlede størrelse, der begrænser en mere resolut handling fra Unionens side på dette område, der har usædvanlig stor betydning for EU's politiske, sikkerhedsmæssige og sociale stabilitet, at dette er særligt vigtigt for de lokale og regionale myndigheder, der har ansvaret for mange af disse foranstaltninger. Udvalget fremhæver i den sammenhæng ligeledes, at de finansielle midler under Den Europæiske Socialfond (ESF+), der skal dække langsigtede integrationsforanstaltninger for migranter, følgelig skal øges med henblik på den nye opgave;

| 47. | gør ligeledes opmærksom på, at det nye program »Rettigheder og værdier«, der skal omfatte beskyttelse af EU's grundlæggende rettigheder og værdier og fremme et aktivt europæisk medborgerskab, har stor betydning for de lokale og regionale myndigheder på disse områder. Udvalget foreslår på den baggrund at øge dette programs generelle grundlag; |
| --- | --- |

47.

gør ligeledes opmærksom på, at det nye program »Rettigheder og værdier«, der skal omfatte beskyttelse af EU's grundlæggende rettigheder og værdier og fremme et aktivt europæisk medborgerskab, har stor betydning for de lokale og regionale myndigheder på disse områder. Udvalget foreslår på den baggrund at øge dette programs generelle grundlag;

| 48. | støtter forenklingen af instrumenterne for EU's optræden udadtil samt det samlede budget, der bidrager til, at EU's udenrigs- og udviklingspolitik bliver mere effektiv og virkningsfuld. Udvalget fremhæver i den sammenhæng de regionale og lokale myndigheders vigtige rolle med hensyn til at forbedre samarbejdet med nabolandene og tredjelande på en lang række områder og med hensyn til at gennemføre 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling som helhed; opfordrer til, at denne rolle mere udtrykkeligt kommer til at indgå i FFR, helst i form af et direkte tildelt budget; |
| --- | --- |

48.

støtter forenklingen af instrumenterne for EU's optræden udadtil samt det samlede budget, der bidrager til, at EU's udenrigs- og udviklingspolitik bliver mere effektiv og virkningsfuld. Udvalget fremhæver i den sammenhæng de regionale og lokale myndigheders vigtige rolle med hensyn til at forbedre samarbejdet med nabolandene og tredjelande på en lang række områder og med hensyn til at gennemføre 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling som helhed; opfordrer til, at denne rolle mere udtrykkeligt kommer til at indgå i FFR, helst i form af et direkte tildelt budget;

| 49. | finder, at en effektiv europæisk offentlig forvaltning af høj kvalitet er af afgørende betydning for at sikre, at EU's politiske målsætninger gennemføres, og for at genoprette tilliden til EU-merværdi og styrke dialogen med borgerne på alle niveauer. Udvalget fremhæver den vigtige rolle, som demokratisk valgte institutioner spiller i den henseende; |
| --- | --- |

49.

finder, at en effektiv europæisk offentlig forvaltning af høj kvalitet er af afgørende betydning for at sikre, at EU's politiske målsætninger gennemføres, og for at genoprette tilliden til EU-merværdi og styrke dialogen med borgerne på alle niveauer. Udvalget fremhæver den vigtige rolle, som demokratisk valgte institutioner spiller i den henseende;

| 50. | opfordrer alle EU-institutioner til hurtigt at nå til enighed om den kommende FFR og således sikre en rettidig vedtagelse af EU's programmer inden starten på den næste FFR. |
| --- | --- |

50.

opfordrer alle EU-institutioner til hurtigt at nå til enighed om den kommende FFR og således sikre en rettidig vedtagelse af EU's programmer inden starten på den næste FFR.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  RU's udtalelse 3597/2018, endnu ikke vedtaget.

1

(2)  RU's udtalelse 3653/2018.

2

(3)  RU's udtalelse 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/79

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Horisont Europa: Det niende rammeprogram for forskning og innovation

(2018/C 461/11)

| Hovedordfører: | Christophe CLERGEAU (FR/PES), medlem af regionalrådet i Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling
  (COM(2018) 435 final —2018/0224 (COD))
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation
  (COM(2018) 436 final — 2018/00225 (COD)) |

Hovedordfører:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), medlem af regionalrådet i Pays-de-la-Loire

Basisdokumenter:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling

(COM(2018) 435 final —2018/0224 (COD))

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation

(COM(2018) 436 final — 2018/00225 (COD))

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling

(COM(2018) 435 final — 2018/0224 (COD))

Anbefalet ændring 1

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi- og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»Programmet«), med det sigte at støtte skabelse og formidling af viden og teknologier af høj kvalitet, øge virkningen af forskning og innovation med hensyn til at udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet for at imødegå globale udfordringer og fremme industriens konkurrenceevne og med det sigte at fremme alle former for innovation, herunder banebrydende innovation, og styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger samt optimere tilvejebringelsen af disse investeringer, således at virkningen øges inden for et styrket europæisk forskningsrum. | Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi-
  , territorial
  og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»Programmet«), med det sigte at støtte skabelse og formidling af viden og teknologier af høj kvalitet, øge virkningen af forskning og innovation med hensyn til at udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet for at imødegå globale udfordringer og fremme industriens konkurrenceevne og med det sigte at fremme alle former for innovation, herunder banebrydende innovation, og styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger samt optimere tilvejebringelsen af disse investeringer, således at virkningen øges inden for et styrket europæisk forskningsrum. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi- og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»Programmet«), med det sigte at støtte skabelse og formidling af viden og teknologier af høj kvalitet, øge virkningen af forskning og innovation med hensyn til at udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet for at imødegå globale udfordringer og fremme industriens konkurrenceevne og med det sigte at fremme alle former for innovation, herunder banebrydende innovation, og styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger samt optimere tilvejebringelsen af disse investeringer, således at virkningen øges inden for et styrket europæisk forskningsrum.

Med henblik på at tilvejebringe en videnskabs-, økonomi-
  , territorial
  og samfundsrelateret virkning som led i opfyldelsen af denne generelle målsætning bør Unionen investere i forskning og innovation via Horisont Europa — et rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) (»Programmet«), med det sigte at støtte skabelse og formidling af viden og teknologier af høj kvalitet, øge virkningen af forskning og innovation med hensyn til at udvikle, støtte og gennemføre Unionens politikker, støtte indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet for at imødegå globale udfordringer og fremme industriens konkurrenceevne og med det sigte at fremme alle former for innovation, herunder banebrydende innovation, og styrke udbredelsen på markedet af innovative løsninger samt optimere tilvejebringelsen af disse investeringer, således at virkningen øges inden for et styrket europæisk forskningsrum.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen »Åben videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet. | Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen »Åben videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet
  og de forventede virkninger
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen »Åben videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.

Forskningsaktiviteter, der gennemføres i henhold til søjlen »Åben videnskab«, bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet
  og de forventede virkninger
  .

Anbefalet ændring 3

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmet bør støtte forskning og innovation på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation.
  OECD's definitioner angående teknologisk modenhedsniveau (TRL) bør videreføres i lighed med det tidligere rammeprogram, Horisont 2020, og tages i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter samt definitionen af de typer af aktioner, som står til rådighed for indkaldelser af forslag.
  I princippet bør der ikke ydes tilskud til aktioner, hvis aktiviteter rækker ud over TRL 8.
  Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok. | Programmet bør støtte forskning og innovation
  i alle dens afskygninger
  på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation. OECD's definitioner angående teknologisk modenhedsniveau (TRL) bør videreføres i lighed med det tidligere rammeprogram, Horisont 2020, og tages i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter samt definitionen af de typer af aktioner, som står til rådighed for indkaldelser af forslag. Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Programmet bør støtte forskning og innovation på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation.

OECD's definitioner angående teknologisk modenhedsniveau (TRL) bør videreføres i lighed med det tidligere rammeprogram, Horisont 2020, og tages i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter samt definitionen af de typer af aktioner, som står til rådighed for indkaldelser af forslag.
  I princippet bør der ikke ydes tilskud til aktioner, hvis aktiviteter rækker ud over TRL 8.
  Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok.

Programmet bør støtte forskning og innovation
  i alle dens afskygninger
  på en integreret måde under overholdelse af alle Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser. Begrebet forskning, herunder eksperimentel udvikling, bør anvendes i overensstemmelse med Frascatimanualen, der er udarbejdet af OECD, mens begrebet innovation bør anvendes i overensstemmelse med Oslomanualen, der er udarbejdet af OECD og Eurostat, efter en bred tilgang, der omfatter social innovation. OECD's definitioner angående teknologisk modenhedsniveau (TRL) bør videreføres i lighed med det tidligere rammeprogram, Horisont 2020, og tages i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter samt definitionen af de typer af aktioner, som står til rådighed for indkaldelser af forslag. Arbejdsprogrammet for en given indkaldelse inden for rammerne af søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« kan yde tilskud til produktvalidering og markedsreproduktion i stor målestok.

Begrundelse

Muligheden for tilskud bør ikke udelukkes i faserne tættest på markedsføringen.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmet skal
  tilstræbe synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa. | I sin strategiske planlægning forpligter »Horisont Europa« sig til at
  tilstræbe synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning
  , hvor der tages hensyn til nationale strategier og strategier for intelligent specialisering(S3)
  til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages
  en kombination af regionale og nationale offentlige midler samt
  overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa
  , hvilket er i tråd med de indførte S3'er
  . I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Programmet skal
  tilstræbe synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa.

I sin strategiske planlægning forpligter »Horisont Europa« sig til at
  tilstræbe synergier med andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning
  , hvor der tages hensyn til nationale strategier og strategier for intelligent specialisering(S3)
  til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages
  en kombination af regionale og nationale offentlige midler samt
  overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa
  , hvilket er i tråd med de indførte S3'er
  . I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger bør Programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere. Sådanne partnere omfatter industrien, forskningsinstitutioner, organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt niveau, og civilsamfundsorganisationer såsom fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene. | For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger bør Programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere. Sådanne partnere omfatter industrien, forskningsinstitutioner,
  universiteter, regioner og byer,
  organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt niveau, og civilsamfundsorganisationer såsom fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger bør Programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere. Sådanne partnere omfatter industrien, forskningsinstitutioner, organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt niveau, og civilsamfundsorganisationer såsom fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene.

For at opnå den størst mulige virkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politiske målsætninger bør Programmet indgå europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere. Sådanne partnere omfatter industrien, forskningsinstitutioner,
  universiteter, regioner og byer,
  organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt niveau, og civilsamfundsorganisationer såsom fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation, forudsat at de ønskede virkninger kan opnås mere effektivt i fællesskab end af Unionen alene.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Søjlen »Åben innovation« bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos iværksættere og iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst. Den bør tiltrække innovative virksomheder med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og de europæiske innovationsøkosystemer
  i bred forstand
  , navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med nationale og regionale innovationsstøtteorganer. | Søjlen »Åben innovation« bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos
  innovatorer,
  iværksættere og iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst. Den bør tiltrække innovative virksomheder med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private
  og offentlige
  investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og de europæiske
  , nationale, regionale og lokale
  innovationsøkosystemer, navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med nationale og regionale innovationsstøtteorganer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Søjlen »Åben innovation« bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos iværksættere og iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst. Den bør tiltrække innovative virksomheder med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og de europæiske innovationsøkosystemer
  i bred forstand
  , navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med nationale og regionale innovationsstøtteorganer.

Søjlen »Åben innovation« bør fastlægge en række foranstaltninger for integreret støtte for at opfylde behovene hos
  innovatorer,
  iværksættere og iværksætteri, hvormed det tilsigtes at virkeliggøre og fremskynde banebrydende innovation med henblik på hastig markedsvækst. Den bør tiltrække innovative virksomheder med potentiale for opskalering på internationalt plan og på EU-plan og frembyde hurtige og fleksible tilskud og medinvesteringer, herunder med private
  og offentlige
  investorer. Disse målsætninger bør søges opfyldt gennem oprettelsen af Det Europæiske Innovationsråd (EIC). Denne søjle bør også støtte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og de europæiske
  , nationale, regionale og lokale
  innovationsøkosystemer, navnlig gennem samfinansiering af partnerskaber med nationale og regionale innovationsstøtteorganer.

Begrundelse

Målsætningerne for søjlen »Åben innovation« bør helt tydeligt afspejle den berørte offentlighed, der ikke er begrænset til iværksættere, og præcisere muligheden for at inddrage offentlige investorer på samme måde som private investorer.

Anbefalet ændring 7

Nyt nummer efter artikel 2, nr. 3)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | De »regionale økosystemer og innovationshubs« samler offentlige og private aktører fra netværker under en firdobbelt helix (universiteter, industri, offentlige beslutningstagere, civilsamfundet), struktureret på regionalt og lokalt plan. Disse aktører koordinerer aktiviteter inden for forskning, innovation, uddannelse, og fremskynder indbyrdes udbredelsen af resultater, formidling af viden, innovation og udvikling af nye økonomiske aktiviteter og tjenesteydelser, som skaber bæredygtige job ved at nærme sig borgerne og deres behov på lokalt plan, så resultaterne af forskning og innovation rykker tættere på samfundet og markedet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

De »regionale økosystemer og innovationshubs« samler offentlige og private aktører fra netværker under en firdobbelt helix (universiteter, industri, offentlige beslutningstagere, civilsamfundet), struktureret på regionalt og lokalt plan. Disse aktører koordinerer aktiviteter inden for forskning, innovation, uddannelse, og fremskynder indbyrdes udbredelsen af resultater, formidling af viden, innovation og udvikling af nye økonomiske aktiviteter og tjenesteydelser, som skaber bæredygtige job ved at nærme sig borgerne og deres behov på lokalt plan, så resultaterne af forskning og innovation rykker tættere på samfundet og markedet

Begrundelse

Der er brug for en formel definition af »regionale økosystemer og innovationshubs«, der dækker vilkårene i byerne såvel som i regionerne, for at sikre en effektiv og fuldstændig anerkendelse i samtlige indsatsområder i Horisont Europa-programmet.

Anbefalet ændring 8

Artikel 2, nr. 5)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | »mission«: en portefølje af aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og de virkninger for videnskaben og teknologien og/eller samfundet og borgerne, som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

»mission«: en portefølje af aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og de virkninger for videnskaben og teknologien og/eller samfundet og borgerne, som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner

| (5) | »mission«: en portefølje af aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og de virkninger for videnskaben og teknologien og/eller samfundet og borgerne og deres lokalområde, som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner |
| --- | --- |

(5)

»mission«: en portefølje af aktioner, der har til formål at opnå et målbart mål inden for en fastsat frist og de virkninger for videnskaben og teknologien og/eller samfundet og borgerne og deres lokalområde, som ikke ville kunne opnås gennem individuelle aktioner

Anbefalet ændring 9

Artikel 3, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger for derigennem at styrke Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme
  dens
  konkurrenceevne, herunder
  industriens
  konkurrenceevne, opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til håndtering af globale udfordringer, heriblandt målene for bæredygtig udvikling. | Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige
  og territoriale
  virkninger for derigennem at styrke Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme konkurrenceevne
  n i samtlige medlemsstater og deres regioner
  , herunder
  deres industriers
  konkurrenceevne,
  navnlig ved at bidrage til at opbygge et videns- og innovationssamfund,
  opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til håndtering af globale udfordringer, heriblandt målene for bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger for derigennem at styrke Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme
  dens
  konkurrenceevne, herunder
  industriens
  konkurrenceevne, opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til håndtering af globale udfordringer, heriblandt målene for bæredygtig udvikling.

Programmets overordnede målsætning er at sørge for, at Unionens investeringer i forskning og innovation skaber videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige
  og territoriale
  virkninger for derigennem at styrke Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme konkurrenceevne
  n i samtlige medlemsstater og deres regioner
  , herunder
  deres industriers
  konkurrenceevne,
  navnlig ved at bidrage til at opbygge et videns- og innovationssamfund,
  opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til håndtering af globale udfordringer, heriblandt målene for bæredygtig udvikling.

Anbefalet ændring 10

Artikel 3, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | styrke virkningen af forskning og innovation, hvad angår udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker
  tillige med
  støtte til indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet med henblik på at imødegå globale udfordringer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

styrke virkningen af forskning og innovation, hvad angår udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker
  tillige med
  støtte til indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet med henblik på at imødegå globale udfordringer

| b) | styrke virkningen af forskning og innovation, hvad angår udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker, støtte til indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet
  og deres udbredelse i EU, medlemsstaterne og deres regioner
  med henblik på at imødegå
  lokale og
  globale udfordringer |
| --- | --- |

b)

styrke virkningen af forskning og innovation, hvad angår udvikling af, støtte til og gennemførelse af EU-politikker, støtte til indførelsen af innovative løsninger i industrien og samfundet
  og deres udbredelse i EU, medlemsstaterne og deres regioner
  med henblik på at imødegå
  lokale og
  globale udfordringer

Anbefalet ændring 11

Artikel 6, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Gennemførelsen af særprogrammet er baseret på en gennemsigtig og strategisk flerårig plan for forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig for søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, der er udarbejdet efter, at interessenterne er blevet hørt om prioriteterne og om hvilke aktioner og former for gennemførelse, der skal anvendes. Dette sikrer overensstemmelse med andre relevante EU-programmer. | Gennemførelsen af særprogrammet er baseret på en gennemsigtig og strategisk flerårig plan for forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig for søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, der er udarbejdet efter, at
  medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, de lokale og regionale myndigheder,
  interessenterne
  og civilsamfundet
  er blevet hørt om prioriteterne og om hvilke aktioner og former for gennemførelse, der skal anvendes. Dette sikrer overensstemmelse med andre relevante EU-programmer
  og tager hensyn til nationale strategiske prioriteter og prioriteter om intelligent specialisering
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Gennemførelsen af særprogrammet er baseret på en gennemsigtig og strategisk flerårig plan for forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig for søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, der er udarbejdet efter, at interessenterne er blevet hørt om prioriteterne og om hvilke aktioner og former for gennemførelse, der skal anvendes. Dette sikrer overensstemmelse med andre relevante EU-programmer.

Gennemførelsen af særprogrammet er baseret på en gennemsigtig og strategisk flerårig plan for forsknings- og innovationsaktiviteter, navnlig for søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, der er udarbejdet efter, at
  medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, de lokale og regionale myndigheder,
  interessenterne
  og civilsamfundet
  er blevet hørt om prioriteterne og om hvilke aktioner og former for gennemførelse, der skal anvendes. Dette sikrer overensstemmelse med andre relevante EU-programmer
  og tager hensyn til nationale strategiske prioriteter og prioriteter om intelligent specialisering
  .

Begrundelse

Den strategiske planlægning vil have en central plads i den fremtidige styring af programmet og skal således inddrage de lokale og regionale myndigheder og tage højde for regionale strategier for intelligent specialisering.

Anbefalet ændring 12

Artikel 6, stk. 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 9.   Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i organer, såsom ekspertgrupper. | 9.   Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i organer, såsom ekspertgrupper.


  I overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 349 bør programmet tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi i tråd med Kommissionens meddelelse om »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi«, som blev godkendt af Rådet den 12. april 2018. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

9.   Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i organer, såsom ekspertgrupper.

9.   Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. Der lægges særlig vægt på at sikre ligestilling mellem kønnene, med forbehold af situationen på det pågældende forsknings- og innovationsområde, i evalueringspaneler og i organer, såsom ekspertgrupper.

I overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 349 bør programmet tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi i tråd med Kommissionens meddelelse om »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi«, som blev godkendt af Rådet den 12. april 2018.

Begrundelse

Begrundelse

Betragtning 27 i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Horisont Europa fastslår udtrykkeligt, at der er behov for særlige foranstaltninger til fordel for regioner i den yderste periferi, og at programmet bør tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i disse regioner. Der er imidlertid ingen henvisning i artiklerne til regionerne i den yderste periferi.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Artikel 7, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Missioner skal: | 3.   Missioner skal: |
| a) | have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Missioner skal:

3.   Missioner skal:

a)

have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter

| a) | have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter |
| --- | --- |

a)

have en klar EU-merværdi og bidrage til at nå Unionens prioriteter

| b) | være dristige og inspirerende og derfor have stor samfundsmæssig eller økonomisk relevans |
| --- | --- |

b)

være dristige og inspirerende og derfor have stor samfundsmæssig eller økonomisk relevans

| b) | være dristige og inspirerende og derfor have stor samfundsmæssig eller økonomisk relevans |
| --- | --- |

b)

være dristige og inspirerende og derfor have stor samfundsmæssig eller økonomisk relevans

| c) | angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte |
| --- | --- |

c)

angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte

| c) | angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte |
| --- | --- |

c)

angive en klar retning og være målrettede, målbare og tidsbestemte

| d) | være centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

være centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter

| d) | være centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

være centreret om ambitiøse, men realistiske forsknings- og innovationsaktiviteter

| e) | øge aktiviteten på tværs af fagområder, sektorer og aktører |
| --- | --- |

e)

øge aktiviteten på tværs af fagområder, sektorer og aktører

| e) | øge aktiviteten på tværs af fagområder, sektorer og aktører |
| --- | --- |

e)

øge aktiviteten på tværs af fagområder, sektorer og aktører

| f) | være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger. |
| --- | --- |

f)

være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger.

| f) | være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger |
| --- | --- |

f)

være åbne over for flere forskellige, bottom-up løsninger

| g) | bidrage til at styrke det europæiske forskningsrum og gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier
  . |
| --- | --- |

g)

bidrage til at styrke det europæiske forskningsrum og gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier
  .

bidrage til at styrke det europæiske forskningsrum og gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 8, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| D
  ele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former: | De forskellige d
  ele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

D
  ele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former:

D

De forskellige d
  ele af Horisont Europa kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Unionens deltagelse i europæiske partnerskaber kan antage enhver af følgende former:

De forskellige d

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Artikel 7, stk. 4 tilføjes

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Udviklingen af missioner bør ske gennem en åben og deltagelsesbaseret proces med inddragelse af alle berørte parter på lokalt, regionalt, europæisk og globalt plan. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.
     
  Udviklingen af missioner bør ske gennem en åben og deltagelsesbaseret proces med inddragelse af alle berørte parter på lokalt, regionalt, europæisk og globalt plan.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 9, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | 13 500 000 000 EUR til søjlen »Åben innovation« for perioden 2021-2027, heraf: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

13 500 000 000 EUR til søjlen »Åben innovation« for perioden 2021-2027, heraf:

| c) | 13 500 000 000 EUR til søjlen »Åben innovation« for perioden 2021-2027, heraf: |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000 EUR til søjlen »Åben innovation« for perioden 2021-2027, heraf:

| | (1) | 10 500 000 000 EUR til Det Europæiske Innovationsråd, herunder
  op til
  500 000 000 EUR til europæiske innovationsøkosystemer |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR til Det Europæiske Innovationsråd, herunder
  op til
  500 000 000 EUR til europæiske innovationsøkosystemer

op til

| | (1) | 10 500 000 000 EUR til Det Europæiske Innovationsråd, herunder 500 000 000 EUR til europæiske innovationsøkosystemer
  , hvortil kommer 1 500 000 000 EUR, der overføres fra søjle 2 med henblik på tematisk udmøntning. Mindst 1 000 000 000 EUR bør udmøntes i form af samfinansiering af fælles programmer til støtte for SMV'er, navnlig til løbende innovationsaktiviteter |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR til Det Europæiske Innovationsråd, herunder 500 000 000 EUR til europæiske innovationsøkosystemer
  , hvortil kommer 1 500 000 000 EUR, der overføres fra søjle 2 med henblik på tematisk udmøntning. Mindst 1 000 000 000 EUR bør udmøntes i form af samfinansiering af fælles programmer til støtte for SMV'er, navnlig til løbende innovationsaktiviteter

, hvortil kommer 1 500 000 000 EUR, der overføres fra søjle 2 med henblik på tematisk udmøntning. Mindst 1 000 000 000 EUR bør udmøntes i form af samfinansiering af fælles programmer til støtte for SMV'er, navnlig til løbende innovationsaktiviteter

| | (2) | 3 000 000 000 EUR til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000 EUR til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)

| | (2) | 3 000 000 000 EUR til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000 EUR til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)

Begrundelse

Begrundelse

Støtten til de europæiske innovative økosystemer vil i høj grad vedrøre de regionale økosystemer og innovationshubs. Beløbet er betinget, hvilket ikke er uacceptabelt, og for lavt til at have en betydelig samlet endsige geografisk virkning. Styrkelsen af det budget, der er afsat til disse aktiviteter, kan gøre det muligt for regionerne at finde deres plads i rammeprogrammets fremtidige setup ved at udvikle strukturelle strategier på mellemlang og lang sigt, som har central betydning for EU's innovationskapacitet.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 9, stk. 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ressourcer, som er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, og som kan overføres i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) XX (forordningen om fælles bestemmelser), kan på deres anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Ressourcer, som er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, og som kan overføres i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) XX (forordningen om fælles bestemmelser), kan på deres anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.

Ressourcer, som er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, og som kan overføres i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) XX (forordningen om fælles bestemmelser), kan på deres anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.

Begrundelse

Begrundelse

Flyttet til artikel 11.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 1.
     
  »Horisont Europa« bør gennemføres i synergi med andre af Unionens programmer. Finansiering, der supplerer eller kombineres med finansieringen af »Horisont Europa«, skal gennemføres efter de samme gennemførelsesbestemmelser som det nuværende program.




  Hvis det er relevant, kan der udfærdiges fælles forslagsindkaldelser med andre EU-programmer. I så fald gælder blot ét af programmernes regler for deltagelse. Såfremt disse aktioner falder ind under programmet »Horisont Europa«, er det dette programs regler, der finder anvendelse for samtlige bidrag, der finansierer aktionerne. |
| Aktioner, der tildeles mærket »Seal of Excellence«, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser — | 2.
     Aktioner, der tildeles mærket »Seal of Excellence«, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser — |
| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.
     
  »Horisont Europa« bør gennemføres i synergi med andre af Unionens programmer. Finansiering, der supplerer eller kombineres med finansieringen af »Horisont Europa«, skal gennemføres efter de samme gennemførelsesbestemmelser som det nuværende program.

Hvis det er relevant, kan der udfærdiges fælles forslagsindkaldelser med andre EU-programmer. I så fald gælder blot ét af programmernes regler for deltagelse. Såfremt disse aktioner falder ind under programmet »Horisont Europa«, er det dette programs regler, der finder anvendelse for samtlige bidrag, der finansierer aktionerne.

Aktioner, der tildeles mærket »Seal of Excellence«, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser —

2.
     Aktioner, der tildeles mærket »Seal of Excellence«, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser —

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger

| — | kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og artikel [8] i forordning (EU) xx/xx (finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik), forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger.
  Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes. |
| --- | --- |

—

kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og artikel [8] i forordning (EU) xx/xx (finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik), forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger.
  Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes.

Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes.

| — | kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og artikel [8] i forordning (EU) xx/xx (finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik), forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. |
| --- | --- |

—

kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og artikel [8] i forordning (EU) xx/xx (finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik), forudsat at sådanne aktioner er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger.

3.
     
  De foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af europæiske partnerskaber, der er omhandlet i artikel 8, kan også modtage bidrag fra andre programmer i EU, dens medlemsstater og deres lokale og regionale myndigheder. I så fald kan blot ét af programmets regler finde anvendelse. Såfremt disse aktioner falder ind under programmet »Horisont Europa«, kan dette programs regler finde anvendelse for samtlige bidrag, der finansierer aktionerne, med forbehold af EU's rammer for statsstøtte.

4.
     
  Ressourcer, som er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, og som kan overføres i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser), kan på forvaltningsmyndighedens anmodning

| a) | enten overføres til Horisont Europa. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). Disse ressourcer anvendes til gavn for det geografiske område, der falder ind under den pågældende forvaltningsmyndighed, i overensstemmelse med artikel 18, stk. 7, og artikel 19, stk. 1, andet afsnit |
| --- | --- |

a)

enten overføres til Horisont Europa. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). Disse ressourcer anvendes til gavn for det geografiske område, der falder ind under den pågældende forvaltningsmyndighed, i overensstemmelse med artikel 18, stk. 7, og artikel 19, stk. 1, andet afsnit

| b) | eller betragtes som værende overført til Horisont Europa, når de af forvaltningsmyndigheden overføres direkte til en fælles program, der medfinansieres af Horisont Europa. Støttemidler, der af et således samfinansieret fælles program udbetales til tredjeparter, kan betragtes som sådan i henhold til Horisont Europas regler, med forbehold af EU's rammer for statsstøtte. |
| --- | --- |

b)

eller betragtes som værende overført til Horisont Europa, når de af forvaltningsmyndigheden overføres direkte til en fælles program, der medfinansieres af Horisont Europa. Støttemidler, der af et således samfinansieret fælles program udbetales til tredjeparter, kan betragtes som sådan i henhold til Horisont Europas regler, med forbehold af EU's rammer for statsstøtte.

Begrundelse

Begrundelse

Den gamle debat om synergier skal munde ud i en klar og samlet foranstaltning, som rent faktisk muliggør en kombineret finansiering, der går videre end tildelingen af et kvalitetsmærke, samt fuld udnyttelse af de europæiske partnerskabers potentiale. Men denne foranstaltning bør også være fleksibel og give regionerne mulighed for at reagere og hurtigt tilpasse sig til det europæiske økosystems initiativer og udvikling. I og med at det gøres muligt for forvaltningsmyndighederne at foretage en virtuel overførsel via direkte allokering til et program, der samfinansieres af rammeprogrammet, og som de dermed beslutter at deltage i, uden at gå via en forudgående programmering og en fysisk overførsel, indfrier ændringen denne målsætning.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 20, stk. 5

Artikel 20, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I arbejdsprogrammet præciseres det i forbindelse med hvilke indkaldelser, der vil blive tildelt »Seal of Excellence«.
  Oplysninger vedrørende ansøgningen og evalueringen kan med ansøgerens forhåndstilladelse deles med
  interesserede finansieringsmyndigheder med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler. | I arbejdsprogrammet præciseres det i forbindelse med hvilke indkaldelser, der vil blive tildelt »Seal of Excellence«.
  Tildelingen af »kvalitetsmærket« afhænger af, at ansøgeren giver tilladelse til, at
  interesserede finansieringsmyndigheder
  får adgang til informationer vedrørende ansøgningen og evalueringen
  med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I arbejdsprogrammet præciseres det i forbindelse med hvilke indkaldelser, der vil blive tildelt »Seal of Excellence«.
  Oplysninger vedrørende ansøgningen og evalueringen kan med ansøgerens forhåndstilladelse deles med
  interesserede finansieringsmyndigheder med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler.

Oplysninger vedrørende ansøgningen og evalueringen kan med ansøgerens forhåndstilladelse deles med

I arbejdsprogrammet præciseres det i forbindelse med hvilke indkaldelser, der vil blive tildelt »Seal of Excellence«.
  Tildelingen af »kvalitetsmærket« afhænger af, at ansøgeren giver tilladelse til, at
  interesserede finansieringsmyndigheder
  får adgang til informationer vedrørende ansøgningen og evalueringen
  med forbehold af indgåelse af fortrolighedsaftaler.

Tildelingen af »kvalitetsmærket« afhænger af, at ansøgeren giver tilladelse til, at

får adgang til informationer vedrørende ansøgningen og evalueringen

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  Reglerne for hvert bidragende EU-program finder anvendelse på de respektive bidrag til aktionen.
  Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat. | En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. |
| | Såfremt disse bidrag tildeles samtidig for at dække de samme aktiviteter og disses omkostninger,










  a) | bør denne aktion gennemføres i henhold til samme sæt gennemførelsesbestemmelser og støtteberettigelsesregler.


  Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  Reglerne for hvert bidragende EU-program finder anvendelse på de respektive bidrag til aktionen.
  Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat.

Reglerne for hvert bidragende EU-program finder anvendelse på de respektive bidrag til aktionen.

En aktion, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, kan også modtage et bidrag under programmet, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.

Såfremt disse bidrag tildeles samtidig for at dække de samme aktiviteter og disses omkostninger,

Såfremt disse bidrag tildeles samtidig for at dække de samme aktiviteter og disses omkostninger,

a)

a)

bør denne aktion gennemføres i henhold til samme sæt gennemførelsesbestemmelser og støtteberettigelsesregler.

bør denne aktion gennemføres i henhold til samme sæt gennemførelsesbestemmelser og støtteberettigelsesregler.

Den kumulerede finansiering må ikke overstige aktionens samlede støtteberettigede omkostninger, ligesom støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttebetingelserne er fastsat.

| b) | gennemføres aktionen i henhold til reglerne for det program, hvorfra det største bidrag kommer, med forbehold af EU's rammer for statsstøtte i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11, stk. 4, litra b). |
| --- | --- |

b)

b)

gennemføres aktionen i henhold til reglerne for det program, hvorfra det største bidrag kommer, med forbehold af EU's rammer for statsstøtte i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11, stk. 4, litra b).

gennemføres aktionen i henhold til reglerne for det program, hvorfra det største bidrag kommer, med forbehold af EU's rammer for statsstøtte i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11, stk. 4, litra b).

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Artikel 30

Artikel 30

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet. | 1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet. |
| 2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af: | 2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af: |
| a) | innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet.

1.   En enkelt finansieringssats pr. aktion finder anvendelse for alle de aktiviteter, der finansieres. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet.

2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af:

2.   Programmet kan finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en aktion med undtagelse af:

a)

innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| a) | innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

a)

innovationsaktioner: op til 70 % af de samlede støtteberettigede omkostninger undtagen for almennyttige retlige enheder, hvor programmet kan refundere op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| b) | programsamfinansieringsaktioner: mindst
  30 %
  af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %. |
| --- | --- |

b)

programsamfinansieringsaktioner: mindst
  30 %
  af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %.

30 %

| b) | programsamfinansieringsaktioner: mindst
  50 %
  af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %. |
| --- | --- |

b)

programsamfinansieringsaktioner: mindst
  50 %
  af de samlede støtteberettigede omkostninger og i nærmere bestemte og behørigt begrundede tilfælde op til 70 %.

50 %

3.   Finansieringssatserne fastsat i denne artikel finder også anvendelse på aktioner, hvor finansiering efter fast takst, enhedsomkostninger eller faste beløb anvendes for hele eller dele af aktionen.

3.   Finansieringssatserne fastsat i denne artikel finder også anvendelse på aktioner, hvor finansiering efter fast takst, enhedsomkostninger eller faste beløb anvendes for hele eller dele af aktionen.

Begrundelse

Begrundelse

I overensstemmelse med princippet om medfinansiering.

Anbefalet ændring 22

Anbefalet ændring 22

Artikel 43, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager. | 1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager. |
| 2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering. | 2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering. |
| 3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4. | 3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4. |
| 4.   Tildelingskriterierne er:






  — | topkvalitet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager.

1.   Støttemodtagere under EIC's Accelerator skal være retlige enheder, der kan karakteriseres som opstartsvirksomheder, SMV'er eller midcapselskaber, og som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land. Forslaget kan indgives af støttemodtageren eller af en eller flere fysiske personer eller retlige enheder, der har til hensigt at etablere eller støtte den pågældende støttemodtager.

2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering.

2.   En samlet afgørelse om støtte dækker og yder finansiering for alle former for EU-bidrag under EIC's blandede finansiering.

3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4.

3.   Forslagene evalueres på basis af egen fortjeneste af uafhængige eksperter og udvælges i forbindelse med en årlig åben indkaldelse med tidsfrister baseret på artikel 24-26, med forbehold af stk. 4.

4.   Tildelingskriterierne er:

—

topkvalitet

| — | virkning |
| --- | --- |

—

virkning

| — | aktionens risikoniveau og behovet for EU-støtte. |
| --- | --- |

—

aktionens risikoniveau og behovet for EU-støtte.

4.   Tildelingskriterierne er:

| — | topkvalitet |
| --- | --- |

—

topkvalitet

| — | virkning |
| --- | --- |

—

virkning

| — | aktionens risikoniveau
  , kvaliteten i de nationale, regionale og lokale coachingtilbud
  og behovet for EU-støtte. |
| --- | --- |

—

aktionens risikoniveau
  , kvaliteten i de nationale, regionale og lokale coachingtilbud
  og behovet for EU-støtte.

Begrundelse

Begrundelse

Selv om virksomheder, der modtager støtte gennem Accelerator, skal rette fokus mod et bredt marked, afhænger deres succes ikke kun af deres finansielle struktur, men også af deres bistand i et økosystem, der er gunstigt på europæisk, nationalt og lokalt plan.

Anbefalet ændring 23

Anbefalet ændring 23

Bilag I »Hovedlinjerne i aktiviteterne«, punkt 3, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | De europæiske innovationsøkosystemer


  Interventionsområder: skabe forbindelser med regionale og nationale aktører og støtte medlemsstaterne
  s
  og associerede lande
  s
  gennemførelse af fælles, tværnationale innovationsprogrammer, fra fremme af bløde færdigheder med henblik på innovation
  og
  til forsknings- og innovationsaktioner med henblik på at effektivisere det europæiske innovationssystem. Dette vil supplere EFRU-støtten til innovationsøkosystemer og interregionale partnerskaber vedrørende intelligent specialisering. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

De europæiske innovationsøkosystemer

De europæiske innovationsøkosystemer

Interventionsområder: skabe forbindelser med regionale og nationale aktører og støtte medlemsstaterne
  s
  og associerede lande
  s
  gennemførelse af fælles, tværnationale innovationsprogrammer, fra fremme af bløde færdigheder med henblik på innovation
  og
  til forsknings- og innovationsaktioner med henblik på at effektivisere det europæiske innovationssystem. Dette vil supplere EFRU-støtten til innovationsøkosystemer og interregionale partnerskaber vedrørende intelligent specialisering.

Interventionsområder:

s

s

og

| b) | De europæiske innovationsøkosystemer


  Interventionsområder: skabe forbindelser med regionale og nationale aktører og støtte
  regionale økosystemers aktører, tværregionale innovationshubs,
  medlemsstaterne og associerede lande
  i
  gennemførelse
  n
  af fælles, tværnationale innovationsprogrammer,
  som spænder
  fra fremme af bløde færdigheder med henblik på innovation til forsknings- og innovationsaktioner med henblik på at effektivisere det europæiske innovationssystem. Dette vil supplere EFRU-støtten til innovationsøkosystemer og interregionale partnerskaber vedrørende intelligent specialisering. Dette vil supplere EFRU-støtten til innovationsøkosystemer og interregionale partnerskaber vedrørende intelligent specialisering. |
| --- | --- |

b)

De europæiske innovationsøkosystemer

De europæiske innovationsøkosystemer

Interventionsområder: skabe forbindelser med regionale og nationale aktører og støtte
  regionale økosystemers aktører, tværregionale innovationshubs,
  medlemsstaterne og associerede lande
  i
  gennemførelse
  n
  af fælles, tværnationale innovationsprogrammer,
  som spænder
  fra fremme af bløde færdigheder med henblik på innovation til forsknings- og innovationsaktioner med henblik på at effektivisere det europæiske innovationssystem. Dette vil supplere EFRU-støtten til innovationsøkosystemer og interregionale partnerskaber vedrørende intelligent specialisering. Dette vil supplere EFRU-støtten til innovationsøkosystemer og interregionale partnerskaber vedrørende intelligent specialisering.

Interventionsområder:

regionale økosystemers aktører, tværregionale innovationshubs,

i

n

som spænder

Begrundelse

Begrundelse

Dette er afgørende for at muliggøre finansiering af tværregionale projekter.

Anbefalet ændring 24

Anbefalet ændring 24

Bilag II »Typer af aktioner«, sjette led

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| — | Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer. Et sådant aktivitetsprogram kan støtte netværksarbejde og -koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

—

Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer. Et sådant aktivitetsprogram kan støtte netværksarbejde og -koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa.

| — | Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer.
  Denne form for aktion vil navnlig kunne støtte de regionale økosystemers og innovationshubs' aktivitetsprogrammer samt deres indbyrdes samarbejde.
  Et sådant aktivitetsprogram kan støtte netværksarbejde og -koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa. |
| --- | --- |

—

Programsamfinansieringsaktion: aktion, hvormed der tilvejebringes samfinansiering til et aktivitetsprogram, som etableres og/eller gennemføres af enheder, der forvalter og/eller finansierer forsknings- og innovationsprogrammer, dog undtagen Unionens finansieringsorganer.
  Denne form for aktion vil navnlig kunne støtte de regionale økosystemers og innovationshubs' aktivitetsprogrammer samt deres indbyrdes samarbejde.
  Et sådant aktivitetsprogram kan støtte netværksarbejde og -koordinering, forskning, innovation, pilotprojekter samt innovations- og markedsføringsaktioner, uddannelses- og mobilitetsaktioner, oplysnings- og kommunikationsforanstaltninger, formidling og udnyttelse eller en kombination heraf, som gennemføres direkte af disse enheder eller af tredjeparter, til hvem de kan yde al relevant finansiel støtte såsom tilskud, priser og indkøb, samt blandet finansiering via Horisont Europa.

Denne form for aktion vil navnlig kunne støtte de regionale økosystemers og innovationshubs' aktivitetsprogrammer samt deres indbyrdes samarbejde.

Begrundelse

Begrundelse

Dette er afgørende for at muliggøre finansiering af tværregionale projekter.

Anbefalet ændring 25

Anbefalet ændring 25

Bilag III »Partnerskaber«, del 1, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | Dokumentation for, at det europæiske partnerskab
  mere
  effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger for EU og dets borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

Dokumentation for, at det europæiske partnerskab
  mere
  effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger for EU og dets borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser.

mere

| a) | Dokumentation for, at det europæiske partnerskab
  særligt
  effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger for EU og dets borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

a)

Dokumentation for, at det europæiske partnerskab
  særligt
  effektivt vil opfylde programmets målsætninger, bl.a. med hensyn til at skabe tydelige virkninger for EU og dets borgere og navnlig med henblik på at skabe resultater i henseende til de globale udfordringer og forsknings- og innovationsmålsætningerne, sikre EU's konkurrenceevne og bidrage til at styrke det europæiske rum for forskning og innovation såvel som internationale forpligtelser.

særligt

Begrundelse

Begrundelse

Den nuværende formulering er meget restriktiv og risikerer at føre til en væsentlig begrænsning af omfanget af europæiske partnerskaber.

Anbefalet ændring 26

Anbefalet ændring 26

Bilag IV »Synergier med andre programmer«. punkt 4, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4. | Med synergier med Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) sikres det, at:






  a) | ESF+ kan mainstreame og opskalere innovative undervisningsplaner med støtte fra programmet via nationale eller regionale programmer for at udstyre borgerne med de færdigheder og kompetencer, der er behov for i fremtidens job |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.

Med synergier med Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) sikres det, at:

a)

ESF+ kan mainstreame og opskalere innovative undervisningsplaner med støtte fra programmet via nationale eller regionale programmer for at udstyre borgerne med de færdigheder og kompetencer, der er behov for i fremtidens job

| 4. | Med synergier med Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) sikres det, at:






  a) | ESF+ kan mainstreame og opskalere innovative undervisningsplaner med støtte fra programmet via nationale, regionale
  eller tværregionale
  programmer for at udstyre borgerne med de færdigheder og kompetencer, der er behov for i fremtidens job |
| --- | --- | --- |

4.

Med synergier med Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) sikres det, at:

a)

ESF+ kan mainstreame og opskalere innovative undervisningsplaner med støtte fra programmet via nationale, regionale
  eller tværregionale
  programmer for at udstyre borgerne med de færdigheder og kompetencer, der er behov for i fremtidens job

eller tværregionale

Anbefalet ændring 27

Anbefalet ændring 27

Bilag IV »Synergier med andre programmer«. punkt 6, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6. | Med synergier med programmet for det digitale Europa (DEP) sikres det, at: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.

Med synergier med programmet for det digitale Europa (DEP) sikres det, at:

| 6. | Med synergier med programmet for det digitale Europa (DEP) sikres det, at: |
| --- | --- |

6.

Med synergier med programmet for det digitale Europa (DEP) sikres det, at:

| | a) | flere tematiske områder, der behandles i såvel programmet som DEP, konvergerer, men at typen af støttede aktioner tillige med deres forventede output og interventionslogik er forskellige og komplementære |
| --- | --- | --- |

a)

flere tematiske områder, der behandles i såvel programmet som DEP, konvergerer, men at typen af støttede aktioner tillige med deres forventede output og interventionslogik er forskellige og komplementære

| | a) | flere tematiske områder, der behandles i såvel programmet som DEP, konvergerer, men at typen af støttede aktioner tillige med deres forventede output og interventionslogik er forskellige og komplementære |
| --- | --- | --- |

a)

flere tematiske områder, der behandles i såvel programmet som DEP, konvergerer, men at typen af støttede aktioner tillige med deres forventede output og interventionslogik er forskellige og komplementære

| | b) | forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings-og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- | --- |

b)

forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings-og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer

| | b) | forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings-og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  , støtte til digitale innovationshubs
  samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- | --- |

b)

forsknings- og innovationsrelaterede behov i relation til digitale aspekter udpeges og fastlægges i programmets strategiske forsknings-og innovationsplaner; dette omfatter forskning og innovation med henblik på højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed, hvori digitale og andre støtteteknologier kombineres med ikke-teknologiske innovationer; der ydes støtte til opskalering af virksomheder, der introducerer banebrydende innovationer, idet mange af disse kombinerer digitale og fysiske teknologier; digitale aspekter integreres i hele søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«
  , støtte til digitale innovationshubs
  samt støtten til digitale forskningsinfrastrukturer

, støtte til digitale innovationshubs

Anbefalet ændring 28

Anbefalet ændring 28

Der tilføjes et nyt punkt i slutningen af bilag V »Centrale indikatorer for virkningsveje«, side 17

Der tilføjes et nyt punkt i slutningen af bilag V »Centrale indikatorer for virkningsveje«, side 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Indikatorer for territorierelaterede virkningsveje




  Programmet forventes at få en virkning på den økonomiske udvikling og omstilling på lokalt, regionalt og nationalt plan, hvilket bidrager til at styrke EU's teknologiske grundlag og konkurrenceevne.


  (jf. nedenstående tabel, som udgør en integreret del af dette ændringsforslag) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Indikatorer for territorierelaterede virkningsveje

Indikatorer for territorierelaterede virkningsveje

Programmet forventes at få en virkning på den økonomiske udvikling og omstilling på lokalt, regionalt og nationalt plan, hvilket bidrager til at styrke EU's teknologiske grundlag og konkurrenceevne.

Programmet forventes at få en virkning på den økonomiske udvikling og omstilling på lokalt, regionalt og nationalt plan, hvilket bidrager til at styrke EU's teknologiske grundlag og konkurrenceevne.

(jf. nedenstående tabel, som udgør en integreret del af dette ændringsforslag)

| Virkninger for territoriet | Kortfristet | Mellemfristet | Længerefristet |
| --- | --- | --- | --- |
| Bidrage til vækst og økonomisk omstilling i territorierne | Synergi mellem finansieringer





  Omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret med henblik på projekter inden for rammeprogrammet, før, under og efter gennemførelsen. | Bidrag til de politiske prioriteter





  Andel af rammeprogrammets projekter, der bidrager til intelligent specialisering på regionalt og nationalt plan | Bidrag til vækst og økonomisk omstilling





  Virksomhedsetablering og stigning i markedsandele i sektoren for intelligent specialisering af økosystemer |
| Formidling og udbredelse af forskning og innovation i og gennem områderne til gavn for borgerne | Vedtagelse





  Andel af rammeprogrammets forskning og innovation, der blev vedtaget af områdets aktører, navnlig i den offentlige sektor | Udbredelse





  Antal innovationer, der udbredes og formidles til alle partnere i de pågældende områder med bistand fra den offentlige sektor | Replikation





  Indførelse og opsøgende aktiviteter med hensyn til innovationer i andre geografiske områder |
| Støtte udvikling og investeringer inden for ekspertisenet og innovationshubs | Samarbejde mellem regionale økosystemer og innovationshubs samt enklaver af ekspertise i hele EU





  Antal projekter eller andelen af projekter, der finansieres via rammeprogrammet, og som har ført til yderligere samarbejde mellem forskellige geografiske områder og aktører inden for disse kategorier | Udvikling af regionale økosystemer og innovationshubs





  Vurdering af den effekt, samarbejdet, der udspringer af rammeprogrammets resultater, har haft for udviklingen af regionale økosystemer og innovationshubs | Bidrag til mindskelse af innovationskløften





  Vurdering af den kumulative virkning af de resultater, der finansieres via rammeprogrammet, med hensyn til at reducere innovationskløften i EU |

Virkninger for territoriet

Virkninger for territoriet

Kortfristet

Kortfristet

Mellemfristet

Mellemfristet

Længerefristet

Længerefristet

Bidrage til vækst og økonomisk omstilling i territorierne

Bidrage til vækst og økonomisk omstilling i territorierne

Synergi mellem finansieringer

Synergi mellem finansieringer

Omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret med henblik på projekter inden for rammeprogrammet, før, under og efter gennemførelsen.

Omfanget af offentlige og private investeringer, der blev mobiliseret med henblik på projekter inden for rammeprogrammet, før, under og efter gennemførelsen.

Bidrag til de politiske prioriteter

Bidrag til de politiske prioriteter

Andel af rammeprogrammets projekter, der bidrager til intelligent specialisering på regionalt og nationalt plan

Andel af rammeprogrammets projekter, der bidrager til intelligent specialisering på regionalt og nationalt plan

Bidrag til vækst og økonomisk omstilling

Bidrag til vækst og økonomisk omstilling

Virksomhedsetablering og stigning i markedsandele i sektoren for intelligent specialisering af økosystemer

Virksomhedsetablering og stigning i markedsandele i sektoren for intelligent specialisering af økosystemer

Formidling og udbredelse af forskning og innovation i og gennem områderne til gavn for borgerne

Formidling og udbredelse af forskning og innovation i og gennem områderne til gavn for borgerne

Vedtagelse

Vedtagelse

Andel af rammeprogrammets forskning og innovation, der blev vedtaget af områdets aktører, navnlig i den offentlige sektor

Andel af rammeprogrammets forskning og innovation, der blev vedtaget af områdets aktører, navnlig i den offentlige sektor

Udbredelse

Udbredelse

Antal innovationer, der udbredes og formidles til alle partnere i de pågældende områder med bistand fra den offentlige sektor

Antal innovationer, der udbredes og formidles til alle partnere i de pågældende områder med bistand fra den offentlige sektor

Replikation

Replikation

Indførelse og opsøgende aktiviteter med hensyn til innovationer i andre geografiske områder

Indførelse og opsøgende aktiviteter med hensyn til innovationer i andre geografiske områder

Støtte udvikling og investeringer inden for ekspertisenet og innovationshubs

Støtte udvikling og investeringer inden for ekspertisenet og innovationshubs

Samarbejde mellem regionale økosystemer og innovationshubs samt enklaver af ekspertise i hele EU

Samarbejde mellem regionale økosystemer og innovationshubs samt enklaver af ekspertise i hele EU

Antal projekter eller andelen af projekter, der finansieres via rammeprogrammet, og som har ført til yderligere samarbejde mellem forskellige geografiske områder og aktører inden for disse kategorier

Antal projekter eller andelen af projekter, der finansieres via rammeprogrammet, og som har ført til yderligere samarbejde mellem forskellige geografiske områder og aktører inden for disse kategorier

Udvikling af regionale økosystemer og innovationshubs

Udvikling af regionale økosystemer og innovationshubs

Vurdering af den effekt, samarbejdet, der udspringer af rammeprogrammets resultater, har haft for udviklingen af regionale økosystemer og innovationshubs

Vurdering af den effekt, samarbejdet, der udspringer af rammeprogrammets resultater, har haft for udviklingen af regionale økosystemer og innovationshubs

Bidrag til mindskelse af innovationskløften

Bidrag til mindskelse af innovationskløften

Vurdering af den kumulative virkning af de resultater, der finansieres via rammeprogrammet, med hensyn til at reducere innovationskløften i EU

Vurdering af den kumulative virkning af de resultater, der finansieres via rammeprogrammet, med hensyn til at reducere innovationskløften i EU

Begrundelse

Begrundelse

Udtrykkelig henvisning til territoriale virkningsindikatorer foruden de andre centrale indikatorer for virkningsveje, som Kommissionen foreslår. Dette forslag er i overensstemmelse med opstillingen (titel, forklarende tekst og tabel) i bilag V i Kommissionens forslag.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation

(COM(2018) 436 final — 2018/0225 (COD))

Anbefalet ændring 29

Anbefalet ændring 29

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne og bioøkonomi, og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik, vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet med 10 mia. EUR til klyngen »Fødevarer og naturressourcer« i perioden 2021-2027. | For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne
  , hav, fiskeri
  og bioøkonomi, og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik,
  den integrerede havpolitik og den fælles fiskeripolitik
  vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet med 10 mia. EUR til klyngen »Fødevarer og naturressourcer« i perioden 2021-2027. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne og bioøkonomi, og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik, vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet med 10 mia. EUR til klyngen »Fødevarer og naturressourcer« i perioden 2021-2027.

For at afspejle det vigtige bidrag, som forskning og innovation bør yde til at tackle udfordringerne inden for fødevareområdet, landbrug, udvikling af landdistrikterne
  , hav, fiskeri
  og bioøkonomi, og for at gribe de tilsvarende forsknings- og innovationsmuligheder i tæt synergi med den fælles landbrugspolitik,
  den integrerede havpolitik og den fælles fiskeripolitik
  vil de relevante aktioner under særprogrammet blive støttet med 10 mia. EUR til klyngen »Fødevarer og naturressourcer« i perioden 2021-2027.

, hav, fiskeri

den integrerede havpolitik og den fælles fiskeripolitik

Begrundelse

Begrundelse

Havet og fiskeriet er vigtige sektorer for EU, og det er derfor vigtigt at henvise til dem.

Anbefalet ændring 30

Anbefalet ændring 30

Ny betragtning 7a

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (7a) | I lyset af de store udfordringer, de maritime anliggender udgør for beskæftigelsen, (blå økonomi), for kvaliteten af miljøet og bekæmpelse af klimaforandringerne, vil disse anliggender udgøre en tværgående prioritet i et program, som vil være genstand for specifik overvågning og fastlæggelse af et mål for programmet inden for den strategiske programmering. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(7a)

(7a)

I lyset af de store udfordringer, de maritime anliggender udgør for beskæftigelsen, (blå økonomi), for kvaliteten af miljøet og bekæmpelse af klimaforandringerne, vil disse anliggender udgøre en tværgående prioritet i et program, som vil være genstand for specifik overvågning og fastlæggelse af et mål for programmet inden for den strategiske programmering.

I lyset af de store udfordringer, de maritime anliggender udgør for beskæftigelsen, (blå økonomi), for kvaliteten af miljøet og bekæmpelse af klimaforandringerne, vil disse anliggender udgøre en tværgående prioritet i et program, som vil være genstand for specifik overvågning og fastlæggelse af et mål for programmet inden for den strategiske programmering.

Anbefalet ændring 31

Anbefalet ændring 31

Artikel 2

Artikel 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger: | Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger: |
| a) | styrke og udbrede topkvalitet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger:

Særprogrammet har følgende operationelle målsætninger:

a)

styrke og udbrede topkvalitet

| a) | styrke og udbrede topkvalitet |
| --- | --- |

a)

styrke og udbrede topkvalitet

| b) | øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder |
| --- | --- |

b)

øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder

| b) | øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder |
| --- | --- |

b)

øge samarbejdet på tværs af sektorer og fagområder

| c) | forbinde og udvikle forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde |
| --- | --- |

c)

forbinde og udvikle forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde

| c) | forbinde og udvikle forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde |
| --- | --- |

c)

forbinde og udvikle forskningsinfrastrukturer i hele det europæiske forskningsområde

| d) | styrke internationalt samarbejde |
| --- | --- |

d)

styrke internationalt samarbejde

| d) | styrke internationalt samarbejde |
| --- | --- |

d)

styrke internationalt samarbejde

| e) | tiltrække, uddanne og fastholde forskere og innovatorer i det europæiske forskningsområde, herunder via mobilitet blandt forskere |
| --- | --- |

e)

tiltrække, uddanne og fastholde forskere og innovatorer i det europæiske forskningsområde, herunder via mobilitet blandt forskere

| e) | tiltrække, uddanne og fastholde forskere og innovatorer i det europæiske forskningsområde, herunder via mobilitet blandt forskere |
| --- | --- |

e)

tiltrække, uddanne og fastholde forskere og innovatorer i det europæiske forskningsområde, herunder via mobilitet blandt forskere

| f) | fremme åben videnskab og sikre synlighed over for offentligheden samt åben adgang til resultater |
| --- | --- |

f)

fremme åben videnskab og sikre synlighed over for offentligheden samt åben adgang til resultater

| f) | fremme åben videnskab og sikre synlighed over for offentligheden samt åben adgang til resultater |
| --- | --- |

f)

fremme åben videnskab og sikre synlighed over for offentligheden samt åben adgang til resultater

| g) | aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling |
| --- | --- |

g)

aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling

| g) | aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling |
| --- | --- |

g)

aktivt formidle og udnytte resultater, navnlig med henblik på politikudvikling

| h) | støtte gennemførelsen af Unionens politiske prioriteter |
| --- | --- |

h)

støtte gennemførelsen af Unionens politiske prioriteter

| h) | støtte gennemførelsen af Unionens politiske prioriteter |
| --- | --- |

h)

støtte gennemførelsen af Unionens politiske prioriteter

| (ha) | forstærke gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering og regionale økosystemers og innovationshubs' konkurrenceevne |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

forstærke gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering og regionale økosystemers og innovationshubs' konkurrenceevne

forstærke gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering og regionale økosystemers og innovationshubs' konkurrenceevne

| i) | styrke forbindelsen mellem forskning og innovation og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

i)

styrke forbindelsen mellem forskning og innovation og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling

| i) | styrke forbindelsen mellem forskning og innovation og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

i)

styrke forbindelsen mellem forskning og innovation og andre politikker, herunder målene for bæredygtig udvikling

| j) | via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist |
| --- | --- |

j)

via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist

| j) | via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist |
| --- | --- |

j)

via FoI-missioner at opfylde ambitiøse mål inden for en fastsat frist

| k) | involvere borgere og slutbrugere i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser |
| --- | --- |

k)

involvere borgere og slutbrugere i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser

| k) | involvere borgere og slutbrugere i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser |
| --- | --- |

k)

involvere borgere og slutbrugere i fælles udformning og fælles skabelsesprocesser

| l) | forbedre videnskabelig kommunikation |
| --- | --- |

l)

forbedre videnskabelig kommunikation

| l) | forbedre videnskabelig kommunikation |
| --- | --- |

l)

forbedre videnskabelig kommunikation

| m) | fremme industriel omstilling |
| --- | --- |

m)

fremme industriel omstilling

| m) | fremme industriel omstilling
  og navnlig den økologiske og digitale omstilling af industrien, samtidig med at der udvikles bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet |
| --- | --- |

m)

fremme industriel omstilling
  og navnlig den økologiske og digitale omstilling af industrien, samtidig med at der udvikles bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet

og navnlig den økologiske og digitale omstilling af industrien, samtidig med at der udvikles bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet

Begrundelse

Begrundelse

De operationelle målsætninger for rammeprogrammet forventes at bidrage til gennemførelsen af strategierne for intelligent specialisering i EU's medlemsstater og deres regioner, som udgør en væsentlig del af EU's støtte til forskning og innovation (COM(2018) 306 final).

Anbefalet ændring 32

Anbefalet ændring 32

Artikel 5, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For hver mission kan der oprettes et missionsudvalg. Det skal bestå af ca. 15 personer på højt niveau, herunder relevante repræsentanter for slutbrugerne. Missionsudvalget rådgiver om: | For hver mission kan der oprettes et missionsudvalg. Det skal bestå af ca. 15 personer på højt niveau, herunder relevante repræsentanter for slutbrugerne
  og de offentlige og private aktører
  . Missionsudvalget rådgiver om: |
| a) | indholdet af arbejdsprogrammerne og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen, i fælles design med interessenter og
  eventuelt
  offentligheden |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For hver mission kan der oprettes et missionsudvalg. Det skal bestå af ca. 15 personer på højt niveau, herunder relevante repræsentanter for slutbrugerne. Missionsudvalget rådgiver om:

For hver mission kan der oprettes et missionsudvalg. Det skal bestå af ca. 15 personer på højt niveau, herunder relevante repræsentanter for slutbrugerne
  og de offentlige og private aktører
  . Missionsudvalget rådgiver om:

og de offentlige og private aktører

a)

indholdet af arbejdsprogrammerne og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen, i fælles design med interessenter og
  eventuelt
  offentligheden

eventuelt

| a) | indholdet af arbejdsprogrammerne og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen, i fælles design med
  offentlige beslutningstagere i medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder,
  interessenter og offentligheden |
| --- | --- |

a)

indholdet af arbejdsprogrammerne og deres revision, hvor det er nødvendigt for at nå målsætningerne med missionen, i fælles design med
  offentlige beslutningstagere i medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder,
  interessenter og offentligheden

offentlige beslutningstagere i medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder,

Anbefalet ændring 33

Anbefalet ændring 33

Artikel 10, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EIC-udvalget kan på anmodning rette henstillinger til Kommissionen om: | EIC-udvalget kan på anmodning rette henstillinger til Kommissionen om: |
| a) | ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa, resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EIC-udvalget kan på anmodning rette henstillinger til Kommissionen om:

EIC-udvalget kan på anmodning rette henstillinger til Kommissionen om:

a)

ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa, resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger

| a) | ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa
  og navnlig samarbejdet mellem regionale økosystemer og innovationshubs
  , resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger |
| --- | --- |

a)

ethvert emne, der — set fra et innovationsperspektiv — kan øge og fremme innovationsøkosystemer i hele Europa
  og navnlig samarbejdet mellem regionale økosystemer og innovationshubs
  , resultaterne og virkningerne af EIC-komponentens målsætninger og innovative virksomheders evne til at udrulle deres løsninger

og navnlig samarbejdet mellem regionale økosystemer og innovationshubs

Anbefalet ændring 34

Anbefalet ændring 34

Artikel 10, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EIC-udvalget sammensættes af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige dele af
  Europas
  innovationsøkosystem, herunder iværksættere, virksomhedsledere, investorer og forskere. Det bidrager til offentlige oplysningsaktiviteter, hvor EIC-udvalgets medlemmer stræber efter at øge EIC-brandets prestige. | 3.
     EIC-udvalget sammensættes af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige dele af
  det lokale, regionale, nationale og europæiske
  innovationsøkosystem, herunder iværksættere, virksomhedsledere, investorer og forskere. Det bidrager til offentlige oplysningsaktiviteter, hvor EIC-udvalgets medlemmer stræber efter at øge EIC-brandets prestige. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EIC-udvalget sammensættes af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige dele af
  Europas
  innovationsøkosystem, herunder iværksættere, virksomhedsledere, investorer og forskere. Det bidrager til offentlige oplysningsaktiviteter, hvor EIC-udvalgets medlemmer stræber efter at øge EIC-brandets prestige.

Europas

3.
     EIC-udvalget sammensættes af 15-20 personer på højt niveau fra forskellige dele af
  det lokale, regionale, nationale og europæiske
  innovationsøkosystem, herunder iværksættere, virksomhedsledere, investorer og forskere. Det bidrager til offentlige oplysningsaktiviteter, hvor EIC-udvalgets medlemmer stræber efter at øge EIC-brandets prestige.

Anbefalet ændring 35

Anbefalet ændring 35

Artikel 10, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EIC-udvalget har en formand, som udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure. Formanden skal være en højtprofileret offentlig person, som er knyttet til innovationsverdenen. | EIC-udvalget har en formand, som udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure. Formanden skal være en højtprofileret offentlig person, som er knyttet til innovationsverdenen. |
| Formanden udnævnes for en periode på fire år, som kan fornys én gang.
  Formanden leder EIC-udvalget, forbereder dets møder, tildeler opgaver til medlemmerne og kan oprette særlige undergrupper, som især skal indkredse de fremspirende teknologitendenser i EIC's portefølje. Han/hun promoverer EIC, samarbejder med Kommissionen og repræsenterer EIC i innovationsverdenen. Kommissionen kan yde administrativ bistand til formanden i forbindelse med, at han/hun varetager sit hverv. | Formanden udnævnes for en periode på fire år, som kan fornys én gang.
  Formanden leder EIC-udvalget, forbereder dets møder, tildeler opgaver til medlemmerne og kan oprette særlige undergrupper, som især skal indkredse de fremspirende teknologitendenser i EIC's portefølje
  og sørger for at inddrage de regionale og nationale agenturer, der har ansvaret for innovation
  . Han/hun promoverer EIC, samarbejder med Kommissionen og repræsenterer EIC i innovationsverdenen. Kommissionen kan yde administrativ bistand til formanden i forbindelse med, at han/hun varetager sit hverv. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EIC-udvalget har en formand, som udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure. Formanden skal være en højtprofileret offentlig person, som er knyttet til innovationsverdenen.

EIC-udvalget har en formand, som udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure. Formanden skal være en højtprofileret offentlig person, som er knyttet til innovationsverdenen.

Formanden udnævnes for en periode på fire år, som kan fornys én gang.

Formanden leder EIC-udvalget, forbereder dets møder, tildeler opgaver til medlemmerne og kan oprette særlige undergrupper, som især skal indkredse de fremspirende teknologitendenser i EIC's portefølje. Han/hun promoverer EIC, samarbejder med Kommissionen og repræsenterer EIC i innovationsverdenen. Kommissionen kan yde administrativ bistand til formanden i forbindelse med, at han/hun varetager sit hverv.

Formanden udnævnes for en periode på fire år, som kan fornys én gang.

Formanden leder EIC-udvalget, forbereder dets møder, tildeler opgaver til medlemmerne og kan oprette særlige undergrupper, som især skal indkredse de fremspirende teknologitendenser i EIC's portefølje
  og sørger for at inddrage de regionale og nationale agenturer, der har ansvaret for innovation
  . Han/hun promoverer EIC, samarbejder med Kommissionen og repræsenterer EIC i innovationsverdenen. Kommissionen kan yde administrativ bistand til formanden i forbindelse med, at han/hun varetager sit hverv.

og sørger for at inddrage de regionale og nationale agenturer, der har ansvaret for innovation

Anbefalet ændring 36

Anbefalet ændring 36

Punkt 1.4.4 i finansieringsoversigten

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| BEGRUNDELSE | BEGRUNDELSE |
| Del I, punkt 1.4.4 Finansieringsoversigt (side 20 i COM(2018) 436)
  Horisont Europa er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra EU's programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger. | Del I, punkt 1.4.4 Finansieringsoversigt (side 20 i COM(2018) 436)
  Horisont Europa er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra EU's programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger. |
| En ikke-udtømmende liste over sådanne ordninger og finansieringsprogrammer omfatter synergier med følgende programmer: | En ikke-udtømmende liste over sådanne ordninger og finansieringsprogrammer omfatter synergier med følgende programmer: |
| — | Den fælles landbrugspolitik |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

BEGRUNDELSE

BEGRUNDELSE

Del I, punkt 1.4.4 Finansieringsoversigt (side 20 i COM(2018) 436)

Horisont Europa er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra EU's programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger.

Del I, punkt 1.4.4 Finansieringsoversigt (side 20 i COM(2018) 436)

Horisont Europa er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra EU's programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger.

En ikke-udtømmende liste over sådanne ordninger og finansieringsprogrammer omfatter synergier med følgende programmer:

En ikke-udtømmende liste over sådanne ordninger og finansieringsprogrammer omfatter synergier med følgende programmer:

—

Den fælles landbrugspolitik

| — | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Den fælles landbrugspolitik

| — | Den integrerede havpolitik |
| --- | --- |

—

Den integrerede havpolitik

Den integrerede havpolitik

| — | Den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- |

—

Den fælles fiskeripolitik

Den fælles fiskeripolitik

| — | Den Europæiske Hav- og Fiskerifond |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

| — | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

| — | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

| — | Den Europæiske Socialfond (ESF) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Socialfond (ESF)

| — | Den Europæiske Socialfond (ESF) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Socialfond (ESF)

| — | Programmet for det indre marked |
| --- | --- |

—

Programmet for det indre marked

| — | Programmet for det indre marked |
| --- | --- |

—

Programmet for det indre marked

| — | Det europæiske rumprogram |
| --- | --- |

—

Det europæiske rumprogram

| — | Det europæiske rumprogram |
| --- | --- |

—

Det europæiske rumprogram

| — | Connecting Europe-faciliteten (CEF) |
| --- | --- |

—

Connecting Europe-faciliteten (CEF)

| — | Connecting Europe-faciliteten (CEF) |
| --- | --- |

—

Connecting Europe-faciliteten (CEF)

| — | Programmet for det digitale Europa |
| --- | --- |

—

Programmet for det digitale Europa

| — | Programmet for det digitale Europa |
| --- | --- |

—

Programmet for det digitale Europa

| — | Erasmus-programmet |
| --- | --- |

—

Erasmus-programmet

| — | Erasmus-programmet |
| --- | --- |

—

Erasmus-programmet

| — | Det eksterne instrument |
| --- | --- |

—

Det eksterne instrument

| — | Det eksterne instrument |
| --- | --- |

—

Det eksterne instrument

| — | InvestEU-fonden |
| --- | --- |

—

InvestEU-fonden

| — | InvestEU-fonden |
| --- | --- |

—

InvestEU-fonden

| — | Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og undervisningsprogram |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og undervisningsprogram

| — | Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og undervisningsprogram |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og undervisningsprogram

Anbefalet ændring 37

Anbefalet ændring 37

Bilag I, »Programmets aktiviteter«, første del »Strategisk planlægning«, tredje til femte afsnit (s. 1)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet hvor det er relevant, og forskellige interessenter om prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og om hvilke typer af aktioner, det er passende at anvende, navnlig europæiske partnerskaber. | Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger med medlemsstaterne
  og deres regioner, især regionerne i den yderste periferi
  , Europa-Parlamentet hvor det er relevant, og forskellige interessenter om prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og om hvilke typer af aktioner, det er passende at anvende, navnlig europæiske partnerskaber. |
| Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder. | Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder. |
| Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne. I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt niveau. | Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne
  og i deres regioner, især regionerne i den yderste periferi
  . I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt
  og regionalt
  niveau. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet hvor det er relevant, og forskellige interessenter om prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og om hvilke typer af aktioner, det er passende at anvende, navnlig europæiske partnerskaber.

Den vil inkludere omfattende høringer og udvekslinger med medlemsstaterne
  og deres regioner, især regionerne i den yderste periferi
  , Europa-Parlamentet hvor det er relevant, og forskellige interessenter om prioriteter, herunder missioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« og om hvilke typer af aktioner, det er passende at anvende, navnlig europæiske partnerskaber.

og deres regioner, især regionerne i den yderste periferi

Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder.

Den strategiske planlægning vil på grundlag af sådanne omfattende høringer indkredse fælles målsætninger og fælles aktivitetsområder såsom partnerskabsområder (det foreslåede retsgrundlag fastsætter kun instrumenter og kriterier, der vil fungere som rettesnor for deres anvendelse) og missionsområder.

Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne. I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt niveau.

Den strategiske planlægning vil hjælpe med at udvikle og gennemføre politikken på de berørte områder på EU-niveau såvel som supplere politik og politiske tilgange i medlemsstaterne
  og i deres regioner, især regionerne i den yderste periferi
  . I forbindelse med den strategiske planlægningsproces vil der blive taget højde for EU's politiske prioriteter med henblik på at øge det bidrag, som forskning og innovation yder til gennemførelsen af politikkerne. Den vil ligeledes tage højde for fremsynsaktiviteter, undersøgelser og andre videnskabelige beviser og for relevante eksisterende initiativer på EU-niveau og nationalt
  og regionalt
  niveau.

og i deres regioner, især regionerne i den yderste periferi

og regionalt

Anbefalet ændring 38

Anbefalet ændring 38

Bilag I, »Programmets aktiviteter«, første del »Strategisk planlægning«, 11. og 12. afsnit (side 2)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier. | De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier. |
| | Det nye rammeprogram vil sigte mod større anerkendelse og mobilisering af ekspertise fordelt i alle medlemsstater og regioner i EU og vil navnlig fremme initiativer med henblik på at etablere et tværnationalt og et tværregionalt samarbejde mellem regionale økosystemer og innovationshubs. |
| Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne. | Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier.

De »FET-flagskibe«, som støttes under Horisont 2020, vil fortsat blive støttet under det nye program. Da de har store ligheder med missioner vil eventuelt yderligere »FET-flagskibe« under dette rammeprogram blive støttet som missioner, der er rettet mod fremtidige og fremspirende teknologier.

Det nye rammeprogram vil sigte mod større anerkendelse og mobilisering af ekspertise fordelt i alle medlemsstater og regioner i EU og vil navnlig fremme initiativer med henblik på at etablere et tværnationalt og et tværregionalt samarbejde mellem regionale økosystemer og innovationshubs.

Det nye rammeprogram vil sigte mod større anerkendelse og mobilisering af ekspertise fordelt i alle medlemsstater og regioner i EU og vil navnlig fremme initiativer med henblik på at etablere et tværnationalt og et tværregionalt samarbejde mellem regionale økosystemer og innovationshubs.

Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne.

Dialogerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med EU's internationale partnere og de politiske dialoger med de vigtigste regioner i verden vil være et vigtigt bidrag til den systematiske indkredsning af muligheder for samarbejde, som kombineret med differentiering efter land/region vil være med til at opstille prioriteterne.

Anbefalet ændring 39

Anbefalet ændring 39

Bilag I, »Programmets aktiviteter«, anden del »Formidling og kommunikation«, første og andet afsnit (side 3)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger, den akademiske verden, civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer. | Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger, den akademiske verden, civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer. |
| Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale kontaktpunkter). | Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale
  og regionale
  kontaktpunkter)
  navnlig i de medlemsstater og regioner, der har haft den laveste deltagelse i Horisont 2020
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger, den akademiske verden, civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer.

Under Horisont Europa vil der blive ydet særlig støtte til fri brugsret til videnskabelige publikationer, videnbanker og andre datakilder. Aktioner vedrørende formidling og spredning af viden vil blive støttet, også via samarbejdet med andre EU-programmer, herunder gruppering af resultater og data på sprog og i formater tilpasset målgrupper og netværk blandt borgerne, industrien, de offentlige forvaltninger, den akademiske verden, civilsamfundsorganisationerne og de politiske beslutningstagere. Horisont Europa kan i den forbindelse gøre brug af avancerede teknologier og intelligente værktøjer.

Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale kontaktpunkter).

Der vil blive ydet passende støtte til mekanismer, der formidler programmet til potentielle ansøgere (f.eks. nationale
  og regionale
  kontaktpunkter)
  navnlig i de medlemsstater og regioner, der har haft den laveste deltagelse i Horisont 2020
  .

og regionale

navnlig i de medlemsstater og regioner, der har haft den laveste deltagelse i Horisont 2020

Anbefalet ændring 40

Anbefalet ændring 40

Bilag I

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| FORSKNINGSINFRASTRUKTURER | FORSKNINGSINFRASTRUKTURER |
| Baggrund | Baggrund |
| Side 15 i COM(2018) 436 final (bilag I) | Side 15 i COM(2018) 436 final (bilag I) |
| Aktiviteterne vil bidrage til forskellige mål for bæredygtig udvikling (SDG) såsom: SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 13 — Klimaindsats | Aktiviteterne vil bidrage til forskellige mål for bæredygtig udvikling (SDG) såsom: SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 13 — Klimaindsats
  , SDG 14 — Livet i havet, SDG 17 — Partnerskab for handling
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

FORSKNINGSINFRASTRUKTURER

FORSKNINGSINFRASTRUKTURER

Baggrund

Baggrund

Side 15 i COM(2018) 436 final (bilag I)

Side 15 i COM(2018) 436 final (bilag I)

Aktiviteterne vil bidrage til forskellige mål for bæredygtig udvikling (SDG) såsom: SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 13 — Klimaindsats

Aktiviteterne vil bidrage til forskellige mål for bæredygtig udvikling (SDG) såsom: SDG 3 — Sundhed og trivsel, SDG 7 — Bæredygtig energi, SDG 9 — Industri, innovation og infrastruktur og SDG 13 — Klimaindsats
  , SDG 14 — Livet i havet, SDG 17 — Partnerskab for handling
  .

, SDG 14 — Livet i havet, SDG 17 — Partnerskab for handling

Begrundelse

Begrundelse

En række ESFRI-infrastrukturer vedrører havmiljøet, hvorfor SDG 14 bør medtages. Forslaget om at medtage SDG 17 skyldes selve begrebet fælles infrastruktur på EU-plan og de deraf følgende partnerskaber til opfyldelse af målene.

Anbefalet ændring 41

Anbefalet ændring 41

Bilag I, søjle II

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa.

| — | Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa. |
| --- | --- |

—

Reformer af de offentlige sundhedssystemer og -politikker i og uden for Europa.

| — | Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden. |
| --- | --- |

—

Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden.

| — | Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden
  , bidrag fra foreningssektoren og nonprofitsektoren
  . |
| --- | --- |

—

Nye modeller og tilgange til sundhed og pleje, og hvorvidt de kan overføres og tilpasses fra et land til et andet/en region til en anden
  , bidrag fra foreningssektoren og nonprofitsektoren
  .

, bidrag fra foreningssektoren og nonprofitsektoren

| — | Forbedring af medicinsk teknologivurdering. |
| --- | --- |

—

Forbedring af medicinsk teknologivurdering.

| — | Forbedring af medicinsk teknologivurdering. |
| --- | --- |

—

Forbedring af medicinsk teknologivurdering.

| — | Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå. |
| --- | --- |

—

Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå.

| — | Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå. |
| --- | --- |

—

Udvikling af uligheder på sundhedsområdet og effektiv politisk reaktion herpå.

| — | Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov. |
| --- | --- |

—

Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov.

| — | Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov. |
| --- | --- |

—

Fremtidig arbejdsstyrke inden for sundhedssektoren og dens behov.

| — | Forbedret rettidig sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet. |
| --- | --- |

—

Forbedret rettidig sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet.

| — | Forbedret rettidig sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet. |
| --- | --- |

—

Forbedret rettidig sundhedsinformation og brug af sundhedsdata, herunder elektroniske sundhedsregistre, under behørigt hensyn til sikkerhed, privatlivets fred, interoperabilitet, standarder, sammenlignelighed og integritet.

| — | Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation. |
| --- | --- |

—

Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation.

| — | Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation. |
| --- | --- |

—

Sundhedssystemernes modstandsdygtighed, når det drejer sig om krisers konsekvenser, og plads til disruptiv innovation.

| — | Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang. |
| --- | --- |

—

Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang.

| — | Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang. |
| --- | --- |

—

Løsninger, som styrker borgere og patienter, selvovervågning og interaktion med sundheds- og plejepersonale for mere integreret pleje og en brugercentreret tilgang.

| — | Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt.

| — | Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, viden og bedste praksis fra forskningen i sundhedssystemer i EU og globalt.

Anbefalet ændring 42

Anbefalet ændring 42

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle II — »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, klyngen »Inklusive og sikre samfund«, punkt 2.1, andet afsnit (side 24)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EU skal fremme en model for inklusiv og bæredygtig vækst og udnytte fordelene ved de teknologiske landvindinger, øge tilliden til og fremme innovation inden for demokratiske regeringsførelse, bekæmpe uligheder, arbejdsløshed, marginalisering, diskrimination og radikalisering
  , beskytte
  menneskerettighederne,
  fremme
  kulturel diversitet og den europæiske kulturarv og styrke borgerne via social innovation. Migrationsforvaltning og integration af migranter vil også fortsat være prioriterede emner. Forskning og innovation inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at håndtere disse udfordringer og nå EU's mål. | EU skal fremme en model for inklusiv og bæredygtig vækst og udnytte fordelene ved de teknologiske landvindinger, øge tilliden til og fremme innovation inden for demokratiske regeringsførelse, bekæmpe uligheder, arbejdsløshed, marginalisering, diskrimination og radikalisering
  gennem beskyttelse og fremme af
  menneskerettighederne, kulturel diversitet og den europæiske kulturarv
  ved at sikre alle mennesker adgang til kultur og uddannelse
  og styrke borgerne via social innovation
  og via udviklingen af den sociale økonomi
  . Migrationsforvaltning
  , modtagelse
  og integration af migranter vil også fortsat være prioriterede emner. Forskning og innovation inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at håndtere disse udfordringer og nå EU's mål. |
| | Målet om social inklusion bør bl.a. tage udgangspunkt i en valorisering af den materielle og immaterielle kulturarv, som i betragtning af den igangværende globalisering nu spiller en central rolle for borgernes følelse af at høre til, navnlig i den regionale og sproglige dimension. Europa, der således igennem århundrederne er blevet skabt gennem sameksistensen af meget forskellige befolkningsgrupper, der har efterladt en omfattende kulturarv, skal tage denne udfordring op og støtte bevarelsen og valoriseringen af kulturarven i samarbejde med regioner og lokalsamfund og medlemsstaterne. Denne indsats er særlig relevant, da der er tale om et betydningsfuldt område for afprøvning og anvendelse af en lang række teknologiske innovationer. Anvendelsen af disse på kulturarvsområdet udgør en kraftig økonomisk løftestang i kraft af de turismeaktiviteter, der således kan genereres til gavn for regioner og lokalområder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EU skal fremme en model for inklusiv og bæredygtig vækst og udnytte fordelene ved de teknologiske landvindinger, øge tilliden til og fremme innovation inden for demokratiske regeringsførelse, bekæmpe uligheder, arbejdsløshed, marginalisering, diskrimination og radikalisering
  , beskytte
  menneskerettighederne,
  fremme
  kulturel diversitet og den europæiske kulturarv og styrke borgerne via social innovation. Migrationsforvaltning og integration af migranter vil også fortsat være prioriterede emner. Forskning og innovation inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at håndtere disse udfordringer og nå EU's mål.

, beskytte

fremme

EU skal fremme en model for inklusiv og bæredygtig vækst og udnytte fordelene ved de teknologiske landvindinger, øge tilliden til og fremme innovation inden for demokratiske regeringsførelse, bekæmpe uligheder, arbejdsløshed, marginalisering, diskrimination og radikalisering
  gennem beskyttelse og fremme af
  menneskerettighederne, kulturel diversitet og den europæiske kulturarv
  ved at sikre alle mennesker adgang til kultur og uddannelse
  og styrke borgerne via social innovation
  og via udviklingen af den sociale økonomi
  . Migrationsforvaltning
  , modtagelse
  og integration af migranter vil også fortsat være prioriterede emner. Forskning og innovation inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at håndtere disse udfordringer og nå EU's mål.

gennem beskyttelse og fremme af

ved at sikre alle mennesker adgang til kultur og uddannelse

og via udviklingen af den sociale økonomi

, modtagelse

Målet om social inklusion bør bl.a. tage udgangspunkt i en valorisering af den materielle og immaterielle kulturarv, som i betragtning af den igangværende globalisering nu spiller en central rolle for borgernes følelse af at høre til, navnlig i den regionale og sproglige dimension. Europa, der således igennem århundrederne er blevet skabt gennem sameksistensen af meget forskellige befolkningsgrupper, der har efterladt en omfattende kulturarv, skal tage denne udfordring op og støtte bevarelsen og valoriseringen af kulturarven i samarbejde med regioner og lokalsamfund og medlemsstaterne. Denne indsats er særlig relevant, da der er tale om et betydningsfuldt område for afprøvning og anvendelse af en lang række teknologiske innovationer. Anvendelsen af disse på kulturarvsområdet udgør en kraftig økonomisk løftestang i kraft af de turismeaktiviteter, der således kan genereres til gavn for regioner og lokalområder.

Målet om social inklusion bør bl.a. tage udgangspunkt i en valorisering af den materielle og immaterielle kulturarv, som i betragtning af den igangværende globalisering nu spiller en central rolle for borgernes følelse af at høre til, navnlig i den regionale og sproglige dimension. Europa, der således igennem århundrederne er blevet skabt gennem sameksistensen af meget forskellige befolkningsgrupper, der har efterladt en omfattende kulturarv, skal tage denne udfordring op og støtte bevarelsen og valoriseringen af kulturarven i samarbejde med regioner og lokalsamfund og medlemsstaterne. Denne indsats er særlig relevant, da der er tale om et betydningsfuldt område for afprøvning og anvendelse af en lang række teknologiske innovationer. Anvendelsen af disse på kulturarvsområdet udgør en kraftig økonomisk løftestang i kraft af de turismeaktiviteter, der således kan genereres til gavn for regioner og lokalområder.

Anbefalet ændring 43

Anbefalet ændring 43

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle II — »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, klyngen »Inklusive og sikre samfund«, punkt 2.1, sjette afsnit (side 25)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende denne globale udfordring vil overordnet set være i tråd med Kommissionens prioriteter for demokratisk forandring, beskæftigelse, vækst og investeringer, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, migration, en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union og det digitale indre marked. De vil reagere på forpligtelserne i henhold til Romdagsordenen med henblik på at arbejde hen imod »et socialt Europa« og »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«. Den vil ligeledes støtte den europæiske søjle for sociale rettigheder og Global Compact-initiativet for sikker, velordnet og regulær migration. | Forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende denne globale udfordring vil overordnet set være i tråd med Kommissionens prioriteter for demokratisk forandring, beskæftigelse, vækst og investeringer,
  uddannelse,
  retfærdighed og grundlæggende rettigheder, migration, en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union og det digitale indre marked. De vil reagere på forpligtelserne i henhold til Romdagsordenen med henblik på at arbejde hen imod »et socialt Europa« og »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«. Den vil ligeledes støtte den europæiske søjle for sociale rettigheder
  såvel som målsætningen for et vidensamfund
  og Global Compact-initiativet for sikker, velordnet og regulær migration. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende denne globale udfordring vil overordnet set være i tråd med Kommissionens prioriteter for demokratisk forandring, beskæftigelse, vækst og investeringer, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, migration, en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union og det digitale indre marked. De vil reagere på forpligtelserne i henhold til Romdagsordenen med henblik på at arbejde hen imod »et socialt Europa« og »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«. Den vil ligeledes støtte den europæiske søjle for sociale rettigheder og Global Compact-initiativet for sikker, velordnet og regulær migration.

Forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende denne globale udfordring vil overordnet set være i tråd med Kommissionens prioriteter for demokratisk forandring, beskæftigelse, vækst og investeringer,
  uddannelse,
  retfærdighed og grundlæggende rettigheder, migration, en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union og det digitale indre marked. De vil reagere på forpligtelserne i henhold til Romdagsordenen med henblik på at arbejde hen imod »et socialt Europa« og »en Union, der bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed«. Den vil ligeledes støtte den europæiske søjle for sociale rettigheder
  såvel som målsætningen for et vidensamfund
  og Global Compact-initiativet for sikker, velordnet og regulær migration.

uddannelse,

såvel som målsætningen for et vidensamfund

Anbefalet ændring 44

Anbefalet ændring 44

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle II — »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, klyngen »Inklusive og sikre samfund«, punkt 2.2.1 (side 25 og 26)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former, digitaliseringsaspekter og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle, uddannelses- og ungdomspolitikkerne spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former, digitaliseringsaspekter og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle, uddannelses- og ungdomspolitikkerne spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab.

| — | Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former, digitaliseringsaspekter og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle, uddannelses- og ungdomspolitikkerne spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab. |
| --- | --- |

—

Demokratiernes historie, udvikling og effektivitet på forskellige niveauer og under forskellige former, digitaliseringsaspekter og virkningerne af social netværkskommunikation og den rolle, uddannelses- og ungdomspolitikkerne spiller som hjørnesten for det demokratiske medborgerskab.

| — | Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

—

Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet.

| — | Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

—

Innovative tilgange, der skal sørge for gennemsigtighed, reaktionsevne, ansvarlighed, effektivitet og legitimitet ved demokratisk regeringsførelse i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet.

| — | Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering og terrorisme for inkludering af og engagement blandt fremmedgjorte og marginaliserede borgere. |
| --- | --- |

—

Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering og terrorisme for inkludering af og engagement blandt fremmedgjorte og marginaliserede borgere.

| — | Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering og terrorisme for inkludering af og engagement blandt fremmedgjorte og marginaliserede borgere. |
| --- | --- |

—

Strategier for bekæmpelse af populisme, ekstremisme, radikalisering og terrorisme for inkludering af og engagement blandt fremmedgjorte og marginaliserede borgere.

| — | Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation. |
| --- | --- |

—

Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation.

| — | Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation. |
| --- | --- |

—

Bedre forståelse af de journalistiske standarders rolle og brugergenereret indhold i et hyperforbundet samfund og udvikling af redskaber til bekæmpelse af desinformation.

| — | Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement. |
| --- | --- |

—

Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement.

| — | Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement. |
| --- | --- |

—

Den rolle, som multikulturelt medborgerskab og identitet spiller for det demokratiske medborgerskab og for det politiske engagement.

| — | Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet. |
| --- | --- |

—

Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet.

| — | Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet. |
| --- | --- |

—

Virkningen af teknologiske og videnskabelige fremskridt, herunder big data, online sociale netværk og kunstig intelligens, på demokratiet.

| — | Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension. |
| --- | --- |

—

Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension.

| — | Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension. |
| --- | --- |

—

Samtaledemokrati og deltagelsesdemokrati og aktivt og inklusivt medborgerskab, herunder den digitale dimension.

| — | Den rolle, som byer og regioner spiller som sted for etablering af medborgerskab, sociale og kulturelle bånd, økologisk og energimæssig overgang og den økonomiske og innovative udvikling. Byernes og regionernes bidrag til udvikling af social innovation, forskellige former for demokratisk praksis samt et lokalt, nationalt og europæisk medborgerskab. |
| --- | --- |

—

Den rolle, som byer og regioner spiller som sted for etablering af medborgerskab, sociale og kulturelle bånd, økologisk og energimæssig overgang og den økonomiske og innovative udvikling. Byernes og regionernes bidrag til udvikling af social innovation, forskellige former for demokratisk praksis samt et lokalt, nationalt og europæisk medborgerskab.

Den rolle, som byer og regioner spiller som sted for etablering af medborgerskab, sociale og kulturelle bånd, økologisk og energimæssig overgang og den økonomiske og innovative udvikling. Byernes og regionernes bidrag til udvikling af social innovation, forskellige former for demokratisk praksis samt et lokalt, nationalt og europæisk medborgerskab.

| — | Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene. |
| --- | --- |

—

Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene.

| — | Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene. |
| --- | --- |

—

Virkningen af økonomiske og social ulighed på politisk deltagelse og på demokratierne, som viser, hvordan demokratiet kan fremmes ved at vende ulighederne og bekæmpe alle former for diskrimination, herunder ulighed mellem kønnene.

Begrundelse

Begrundelse

Byer og regioner udgør også et redskab til et mere sikkert og inklusivt samfund, og deres rolle bør være genstand for videnskabelig forskning.

Anbefalet ændring 45

Anbefalet ændring 45

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle II — »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«, klyngen »Inklusive og sikre samfund«, punkt 2.2.3 (side 27)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.2.3. | S
  ociale og økonomiske forandringer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.2.3.

S
  ociale og økonomiske forandringer

S

| 2.2.3. | Uddannelse, beskæftigelse, s
  ociale og økonomiske forandringer |
| --- | --- |

2.2.3.

Uddannelse, beskæftigelse, s
  ociale og økonomiske forandringer

Uddannelse, beskæftigelse, s

De europæiske samfund undergår gennemgribende socioøkonomiske forandringer, navnlig som resultat af globaliseringen og de teknologiske innovationer. Samtidig er indkomstuligheden vokset i de fleste europæiske lande. Der er brug for fremadskuende politikker med henblik på at fremme inklusiv vækst og vende ulighederne, sætte skub i produktiviteten (herunder målbare fremskridt) og den menneskelige kapital, håndtere migrations- og integrationsudfordringer og støtte op om solidaritet mellem generationerne og social mobilitet. En mere lige og blomstrende fremtid kræver uddannelsessystemer.

De europæiske samfund undergår gennemgribende socioøkonomiske forandringer, navnlig som resultat af globaliseringen og de teknologiske innovationer. Samtidig er indkomstuligheden vokset i de fleste europæiske lande. Der er brug for fremadskuende politikker med henblik på at fremme inklusiv vækst og vende ulighederne, sætte skub i produktiviteten (herunder målbare fremskridt) og den menneskelige kapital, håndtere migrations- og integrationsudfordringer og støtte op om solidaritet mellem generationerne og social mobilitet. En mere lige og blomstrende fremtid kræver uddannelsessystemer.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse.
  Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder. |
| --- | --- |

—

Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse.
  Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder.

Videnbase for rådgivning om investeringer og politikker, navnlig om uddannelse, færdigheder med høj merværdi, produktivitet, social mobilitet, vækst, social innovation og jobskabelse.

| — | Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder.
  Udformningen af skole- og uddannelsessystemet. Innovativ og pædagogisk praksis. Aktiviteter til fremme af udfoldelse, kreativitet, selvstændighed og udvikling af kritisk sans. Personlig bistand til den enkelte elev vil være medvirkende til, at alle skolebørn og uddannelsessøgende klarer sig godt. |
| --- | --- |

—

Den rolle, uddannelse spiller med hensyn til at tackle uligheder.
  Udformningen af skole- og uddannelsessystemet. Innovativ og pædagogisk praksis. Aktiviteter til fremme af udfoldelse, kreativitet, selvstændighed og udvikling af kritisk sans. Personlig bistand til den enkelte elev vil være medvirkende til, at alle skolebørn og uddannelsessøgende klarer sig godt.

Udformningen af skole- og uddannelsessystemet. Innovativ og pædagogisk praksis. Aktiviteter til fremme af udfoldelse, kreativitet, selvstændighed og udvikling af kritisk sans. Personlig bistand til den enkelte elev vil være medvirkende til, at alle skolebørn og uddannelsessøgende klarer sig godt.

| — | Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller og nye finansielle teknologier. |
| --- | --- |

—

Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller og nye finansielle teknologier.

| — | Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller og nye finansielle teknologier.
  Diversitet i de økonomiske, sociale og miljømæssige målsætninger samt i virksomhedernes missioner. |
| --- | --- |

—

Social bæredygtighed, der ligger ud over indikatorer, som kun viser BNP, især nye økonomiske modeller og forretningsmodeller og nye finansielle teknologier.
  Diversitet i de økonomiske, sociale og miljømæssige målsætninger samt i virksomhedernes missioner.

Diversitet i de økonomiske, sociale og miljømæssige målsætninger samt i virksomhedernes missioner.

| — | Statistiske og andre økonomiske værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster. |
| --- | --- |

—

Statistiske og andre økonomiske værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster.

| — | Statistiske og andre økonomiske værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster. |
| --- | --- |

—

Statistiske og andre økonomiske værktøjer til bedre forståelse af vækst og innovation i en kontekst med svage produktivitetsgevinster.

| — | Nye former for arbejde, arbejdets rolle, tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion. |
| --- | --- |

—

Nye former for arbejde, arbejdets rolle, tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion.

| — | Nye former for arbejde, arbejdets rolle,
  lønmodtagernes plads i virksomheden,
  tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion. |
| --- | --- |

—

Nye former for arbejde, arbejdets rolle,
  lønmodtagernes plads i virksomheden,
  tendenser og ændringer inden for arbejdsmarkederne og indkomst i de moderne samfund og deres virkninger på indkomstfordeling, ikkediskrimination, herunder lighed mellem kønnene, og social inklusion.

lønmodtagernes plads i virksomheden,

| — | Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet |
| --- | --- |

—

Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet

| — | Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet |
| --- | --- |

—

Skattesystemer og sociale sikringssystemer sammen med politikker for social sikring og sociale investeringer med henblik på at vende ulighederne og tackle de negative virkninger ved teknologi, demografi og diversitet

| — | Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer |
| --- | --- |

—

Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer

| — | Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer |
| --- | --- |

—

Menneskelig mobilitet i en global og lokal kontekst for bedre migrationsstyring, integration af migranter og flygtninge, respekt for internationale forpligtelser og menneskerettigheder, øget og bedre adgang til kvalitetsuddannelse, støttetjenester, aktivt og inklusivt medborgerskab for især sårbare personer

| — | Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer |
| --- | --- |

—

Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer

| — | Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer |
| --- | --- |

—

Uddannelsessystemer, som fremmer og gør bedst mulig brug af EU's digitale omstilling, også med henblik på at styre risiciene ved den globale forbundethed og teknologiske innovationer, navnlig fremvoksende onlinerisici, etiske betænkeligheder, socioøkonomiske uligheder og radikale markedsændringer

| — | Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed. |
| --- | --- |

—

Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed.

| — | Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed. |
| --- | --- |

—

Modernisering af de offentlige myndigheder, så de opfylder borgernes forventninger hvad angår levering af tjenester, gennemsigtighed, tilgængelighed, åbenhed, ansvarlighed og brugervenlighed.

| — | Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager. |
| --- | --- |

—

Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager.

| — | Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager. |
| --- | --- |

—

Retsvæsenets effektivitet og forbedret adgang til retlig prøvelse baseret på juridisk uafhængighed og retsstatsprincippet, med rimelige, effektive og gennemsigtige procedurer i både civil- og kriminalsager.

Anbefalet ændring 46

Anbefalet ændring 46

Bilag I — Søjle II (side 31)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.2. | Interventionsområder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.2.

Interventionsområder

| 3.2. | Interventionsområder |
| --- | --- |

3.2.

Interventionsområder

| 3.2.1. | Produktionsteknologier |
| --- | --- |

3.2.1.

Produktionsteknologier

| 3.2.1. | Tværgående vektorer for forandring og ydeevne |
| --- | --- |

3.2.1.

Tværgående vektorer for forandring og ydeevne

Produktion er en central drivkraft for beskæftigelse og velstand i EU, hvor den står for tre fjerdedele af EU's globale eksport og mere end 100 millioner direkte og indirekte job. Den primære udfordring for EU's produktion er at forblive konkurrencedygtig på globalt plan med mere intelligente og skræddersyede produkter med høj merværdi, som fremstilles med meget lavere energiomkostninger. Kreative og kulturelle inputs vil være afgørende for at hjælpe med at generere merværdi.

Industriens fremtid afhænger af såvel teknologiske som sociale og organisationsmæssige udfordringer, der har afgørende betydning for dens konkurrenceevne, som der ofte ikke er stor viden om, og som forudsætter en udvikling med hensyn til viden, udbredelse og tilegnelse.

Industriens fremtid afhænger af såvel teknologiske som sociale og organisationsmæssige udfordringer, der har afgørende betydning for dens konkurrenceevne, som der ofte ikke er stor viden om, og som forudsætter en udvikling med hensyn til viden, udbredelse og tilegnelse.

Hovedlinjer

Hovedlinjer

| — | Etablering af værdikæder og samarbejde inden for disse; fordeling af værditilvæksten, mekanismer for forhandling og fastsættelse af priser; redskaber for udveksling af information og samarbejde, co-design--tilgange; anvendelse af virtuel og udvidet virkelighed til design, forberedelse til industriel produktion og uddannelse af operatører. |
| --- | --- |

—

Etablering af værdikæder og samarbejde inden for disse; fordeling af værditilvæksten, mekanismer for forhandling og fastsættelse af priser; redskaber for udveksling af information og samarbejde, co-design--tilgange; anvendelse af virtuel og udvidet virkelighed til design, forberedelse til industriel produktion og uddannelse af operatører.

| — | Klyngedannelse, lokaliserede samarbejdsnet, udvikling af lokale og regionale økosystemer og interventionsknudepunkter; regionernes og lokalsamfundenes udvikling af positive eksternaliteter med henblik på disses tiltrækningskraft og industriens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

—

Klyngedannelse, lokaliserede samarbejdsnet, udvikling af lokale og regionale økosystemer og interventionsknudepunkter; regionernes og lokalsamfundenes udvikling af positive eksternaliteter med henblik på disses tiltrækningskraft og industriens konkurrenceevne.

| — | Ergonomi og forbedring af arbejdsbetingelserne; adgang til livslang uddannelse og tilpasning af kompetencerne til fagenes omdannelse; mobilisering af arbejdstagernes erfaringer og kreativitet. |
| --- | --- |

—

Ergonomi og forbedring af arbejdsbetingelserne; adgang til livslang uddannelse og tilpasning af kompetencerne til fagenes omdannelse; mobilisering af arbejdstagernes erfaringer og kreativitet.

| — | Frisættelse af virksomhedernes omstilling, navnlig digitalt: adgang til finansiering, innovation og kompetencer; udformning og gennemførelse af omstillingsstrategier, ledsagelse af forandringerne; udvikling af repræsentationen af industrien og dennes fag. |
| --- | --- |

—

Frisættelse af virksomhedernes omstilling, navnlig digitalt: adgang til finansiering, innovation og kompetencer; udformning og gennemførelse af omstillingsstrategier, ledsagelse af forandringerne; udvikling af repræsentationen af industrien og dennes fag.

| 3.2.2. | Produktionsteknologier |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Produktionsteknologier

Produktion er en central drivkraft for beskæftigelse og velstand i EU, hvor den står for tre fjerdedele af EU's globale eksport og mere end 100 millioner direkte og indirekte job. Den primære udfordring for EU's produktion er at forblive konkurrencedygtig på globalt plan med mere intelligente og skræddersyede produkter med høj merværdi, som fremstilles med meget lavere energiomkostninger. Kreative og kulturelle inputs vil være afgørende for at hjælpe med at generere merværdi.

Begrundelse

Begrundelse

Som det er nu, ignorerer eller undervurderer Horisont Europa de tværgående og organisationsmæssige aspekter, der imidlertid udgør et stærkt bidrag til industriens omstilling og konkurrenceevne, og for hvilke EU har brug for specifik viden og mere innovation.

Anbefalet ændring 47

Anbefalet ændring 47

Bilag I — Søjle II (side 39)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| BEGRUNDELSE | BEGRUNDELSE |
| DEL II — Bilag I | DEL II — Bilag I |
| Punkt 4. KLYNGEN »KLIMA, ENERGI OG MOBILITET« | Punkt 4. KLYNGEN »KLIMA, ENERGI OG MOBILITET« |
| 4.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

BEGRUNDELSE

BEGRUNDELSE

DEL II — Bilag I

DEL II — Bilag I

Punkt 4. KLYNGEN »KLIMA, ENERGI OG MOBILITET«

Punkt 4. KLYNGEN »KLIMA, ENERGI OG MOBILITET«

4.1.

Baggrund

| 4.1. | Baggrund |
| --- | --- |

4.1.

Baggrund

(...)

(...)

Aktiviteter under denne klynge bidrager især til målene for energiunionen og for det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, styrkelsen af EU som global aktør, den nye strategi for EU's industripolitik, den cirkulære økonomi, råstofinitiativet, sikkerhedsunionen samt dagsordenen for byerne, såvel som til EU's fælles landbrugspolitik og EU's bestemmelser om reduktion af støj- og luftforurening.

Aktiviteter under denne klynge bidrager især til målene for energiunionen og for det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer, styrkelsen af EU som global aktør, den nye strategi for EU's industripolitik, den cirkulære økonomi
  , blå vækst
  , råstofinitiativet, sikkerhedsunionen samt dagsordenen for byerne, såvel som til EU's fælles landbrugspolitik
  , den integrerede havpolitik, EU's fælles fiskeripolitik
  og EU's bestemmelser om reduktion af støj- og luftforurening.

, blå vækst

, den integrerede havpolitik, EU's fælles fiskeripolitik

(...)

(...)

Begrundelse

Begrundelse

Havet og fiskeriet er vigtige sektorer for EU, og det er derfor vigtigt at henvise til dem.

Anbefalet ændring 48

Anbefalet ændring 48

Bilag I — Søjle II — punkt 4.2.5 Samfund og byer (side 43)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| (...) | (...) |
| Borgernes livskvalitet, sikker mobilitet, urban social innovation, byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet, et mindre miljøaftryk og mindre forurening. | Borgernes livskvalitet, sikker mobilitet, urban social innovation, byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet, et mindre miljøaftryk og mindre forurening. |
| | Borgermobilisering i byerne og regionerne, demokratiske udfordringer i forbindelse med den økologiske og energimæssige omstilling; social accept og tilslutning til de forandringer, der er knyttet til omstillingstendenserne; reduktion af uligheden i forbindelse med tilpasning til klimaforandringerne og den økologiske og energimæssige omstilling. |
| (...) | (...) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovedlinjer

Hovedlinjer

(...)

(...)

Borgernes livskvalitet, sikker mobilitet, urban social innovation, byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet, et mindre miljøaftryk og mindre forurening.

Borgernes livskvalitet, sikker mobilitet, urban social innovation, byernes cirkulære kapacitet og regenereringskapacitet, et mindre miljøaftryk og mindre forurening.

Borgermobilisering i byerne og regionerne, demokratiske udfordringer i forbindelse med den økologiske og energimæssige omstilling; social accept og tilslutning til de forandringer, der er knyttet til omstillingstendenserne; reduktion af uligheden i forbindelse med tilpasning til klimaforandringerne og den økologiske og energimæssige omstilling.

Borgermobilisering i byerne og regionerne, demokratiske udfordringer i forbindelse med den økologiske og energimæssige omstilling; social accept og tilslutning til de forandringer, der er knyttet til omstillingstendenserne; reduktion af uligheden i forbindelse med tilpasning til klimaforandringerne og den økologiske og energimæssige omstilling.

(...)

(...)

Anbefalet ændring 49

Anbefalet ændring 49

Bilag I — Søjle II — punkt 5.2.4 Have og oceaner (side 51)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| (...) | (...) |
| Blå værdikæder, alsidig brug af havområderne, vækst i sektoren for vedvarende energi fra have og oceaner, herunder bæredygtige mikro- og makroalger | Blå værdikæder, alsidig brug af havområderne, vækst i
  de maritime industrier, herunder
  sektoren for vedvarende energi fra have og oceaner, herunder bæredygtige mikro- og makroalger |
| | Grænsefladen mellem land og hav i kystområderne, bæredygtighed i de forskellige dele af den blå økonomi, herunder fiskeri og akvakultur samt kystturisme; systemisk tilgang til den bæredygtige udvikling i havne- og kystområder; udfordringer som led i urbanisering og befolkningsaldring i kystområderne. |
| Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de marine og kystnære økosystemer, | Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de marine og kystnære økosystemer, |
| (...) | (...) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovedlinjer

Hovedlinjer

(...)

(...)

Blå værdikæder, alsidig brug af havområderne, vækst i sektoren for vedvarende energi fra have og oceaner, herunder bæredygtige mikro- og makroalger

Blå værdikæder, alsidig brug af havområderne, vækst i
  de maritime industrier, herunder
  sektoren for vedvarende energi fra have og oceaner, herunder bæredygtige mikro- og makroalger

de maritime industrier, herunder

Grænsefladen mellem land og hav i kystområderne, bæredygtighed i de forskellige dele af den blå økonomi, herunder fiskeri og akvakultur samt kystturisme; systemisk tilgang til den bæredygtige udvikling i havne- og kystområder; udfordringer som led i urbanisering og befolkningsaldring i kystområderne.

Grænsefladen mellem land og hav i kystområderne, bæredygtighed i de forskellige dele af den blå økonomi, herunder fiskeri og akvakultur samt kystturisme; systemisk tilgang til den bæredygtige udvikling i havne- og kystområder; udfordringer som led i urbanisering og befolkningsaldring i kystområderne.

Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de marine og kystnære økosystemer,

Naturbaserede løsninger med udgangspunkt i dynamikken i de marine og kystnære økosystemer,

(...)

(...)

Anbefalet ændring 50

Anbefalet ændring 50

Bilag I — Søjle II — punkt 6.2.2 Globale udfordringer (side 56)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | Inklusive og sikre samfund |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.

Inklusive og sikre samfund

| 2. | Inklusive og sikre samfund |
| --- | --- |

2.

Inklusive og sikre samfund

| — | Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske og teknologiske ændringer |
| --- | --- |

—

Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske og teknologiske ændringer

| — | Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske og teknologiske ændringer |
| --- | --- |

—

Forskning inden for ulighed, fattigdom og eksklusion, social mobilitet, kulturel diversitet og færdigheder, vurdering af økonomiens og samfundets sociale, demografiske og teknologiske ændringer

| — | Forskning i, hvad der skaber ulighed i skolerne, og i udvikling af et uddannelsessystem, der fremmer personlig udvikling og udfoldelse gennem hele livet |
| --- | --- |

—

Forskning i, hvad der skaber ulighed i skolerne, og i udvikling af et uddannelsessystem, der fremmer personlig udvikling og udfoldelse gennem hele livet

Forskning i, hvad der skaber ulighed i skolerne, og i udvikling af et uddannelsessystem, der fremmer personlig udvikling og udfoldelse gennem hele livet

| — | Støtte til bevaring af kulturarv |
| --- | --- |

—

Støtte til bevaring af kulturarv

| — | Støtte til bevaring af kulturarv |
| --- | --- |

—

Støtte til bevaring af kulturarv

(...)

(...)

Anbefalet ændring 51

Anbefalet ændring 51

Bilag I — Søjle II (side 57 og 58)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5. | Fødevarer og naturressourcer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.

Fødevarer og naturressourcer

| 5. | Fødevarer og naturressourcer |
| --- | --- |

5.

Fødevarer og naturressourcer

(...)

(...)

| — | EU-referencelaboratorier for fodertilsætningsstoffer, genetisk modificerede organismer og materialer i kontakt med fødevarer |
| --- | --- |

—

EU-referencelaboratorier for fodertilsætningsstoffer, genetisk modificerede organismer og materialer i kontakt med fødevarer

| — | EU-referencelaboratorier for fodertilsætningsstoffer, genetisk modificerede organismer og materialer i kontakt med fødevarer |
| --- | --- |

—

EU-referencelaboratorier for fodertilsætningsstoffer, genetisk modificerede organismer og materialer i kontakt med fødevarer

| — | Videnscenter for lokale fødevaresystemer |
| --- | --- |

—

Videnscenter for lokale fødevaresystemer

Videnscenter for lokale fødevaresystemer

| — | Videnscenter for fødevaresvindel og -kvalitet |
| --- | --- |

—

Videnscenter for fødevaresvindel og -kvalitet

| — | Videnscenter for fødevaresvindel og -kvalitet |
| --- | --- |

—

Videnscenter for fødevaresvindel og -kvalitet

| — | Videnscenter for bioøkonomi. |
| --- | --- |

—

Videnscenter for bioøkonomi.

| — | Videnscenter for bioøkonomi. |
| --- | --- |

—

Videnscenter for bioøkonomi.

Anbefalet ændring 52

Anbefalet ændring 52

Bilag I, »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, syvende afsnit (side 60)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer: | For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer: |
| — | Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer:

For at Europa kan ride på toppen af denne nye bølge af banebrydende innovation, er der brug for at tage hånd om følgende underliggende udfordringer:

—

Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget

| — | Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget |
| --- | --- |

—

Forbedre omsætningen af videnskab til innovation med henblik på at sætte skub i overførslen af idéer, teknologier og talent fra forskningsgrundlaget

| — | Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa |
| --- | --- |

—

Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa

| — | Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa |
| --- | --- |

—

Fremskynde den industrielle omstilling: Europas industri sakker bagud, når det handler om at anvende ny teknologi og opskalering. Således ligger 77 % af de store, nye FoI-virksomheder i USA og Asien, og blot 16 % i Europa

| — | Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer |
| --- | --- |

—

Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer

| — | Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer |
| --- | --- |

—

Øge risikofinansieringen for at lukke finansieringshuller: Europas innovatorer lider under ringe muligheder for risikofinansiering. Venturekapital er afgørende for at omdanne banebrydende innovationer til verdensførende virksomheder, men i Europa er det under en fjerdedel af de beløb, som stables på benene i USA og Asien. Europa skal skabe liv i de »døde områder«, hvor idéer og innovationer ikke når markedet pga. afstanden mellem offentlig støtte og private investeringer, navnlig når det drejer sig om banebrydende højrisikoinnovationer og langsigtede investeringer

| — | Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i |
| --- | --- |

—

Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i

| — | Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i |
| --- | --- |

—

Øge og forenkle det europæiske finansieringslandskab og støtte forskning og innovation: Den lange række af finansieringskilder tilbyder innovatorerne et komplekst landskab. EU's indgriben skal samordnes og koordineres med andre offentlige og private initiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau for bedre at kunne øge og afstemme støttekapaciteterne og tilvejebringe et landskab, som alle europæiske innovatorer har let ved at navigere i

| — | Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler. |
| --- | --- |

—

Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler.

| — | Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler. |
| --- | --- |

—

Afhjælpe fragmenteringen i innovationsøkosystemerne: Om end Europa er hjemsted for et voksende antal hotspots, er disse ikke særligt godt forbundet. Virksomheder med internationalt potentiale for vækst skal håndtere fragmenteringen af nationale markeder med forskellige sprog, forretningskulturer og regler.

| — | Anerkende videnskabens og innovationens territoriale forankring samt de store fordele ved regionale økosystemer og innovationshubs, som hurtigt kan reagere, og som sikrer banebrydende innovation, der kan være med til at sikre fortsat støtte til transformering af værdikæder i Europa og til mobilisering for udvikling af kompetencer og menneskelige ressourcer Med henblik herpå bør der tages hensyn til intelligente specialiseringer og deres netværksarbejde
  . |
| --- | --- |

—

Anerkende videnskabens og innovationens territoriale forankring samt de store fordele ved regionale økosystemer og innovationshubs, som hurtigt kan reagere, og som sikrer banebrydende innovation, der kan være med til at sikre fortsat støtte til transformering af værdikæder i Europa og til mobilisering for udvikling af kompetencer og menneskelige ressourcer Med henblik herpå bør der tages hensyn til intelligente specialiseringer og deres netværksarbejde
  .

Anerkende videnskabens og innovationens territoriale forankring samt de store fordele ved regionale økosystemer og innovationshubs, som hurtigt kan reagere, og som sikrer banebrydende innovation, der kan være med til at sikre fortsat støtte til transformering af værdikæder i Europa og til mobilisering for udvikling af kompetencer og menneskelige ressourcer Med henblik herpå bør der tages hensyn til intelligente specialiseringer og deres netværksarbejde

Anbefalet ændring 53

Anbefalet ændring 53

Bilag I — »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, 11. afsnit (side 62)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Om end EIC vil støtte banebrydende innovationer direkte, er der behov for at en videre udvikling og forbedring af det overordnede miljø, hvor de europæiske innovationer skabes: Det skal være en fælles europæisk indsats at støtte innovation i hele Europa, i alle dimensioner og former, herunder for så vidt muligt via supplerende EU- og nationale politikker og ressourcer. Søjlen fastsætter derfor også: | Om end EIC vil støtte banebrydende innovationer direkte, er der behov for at en videre udvikling og forbedring af det overordnede miljø, hvor de europæiske innovationer skabes: Det skal være en fælles europæisk indsats at støtte innovation i hele Europa,
  i medlemsstaterne og deres regioner
  i alle dimensioner og former, herunder for så vidt muligt via supplerende
  lokale, regionale,
  EU- og nationale politikker og ressourcer. Søjlen fastsætter derfor også: |
| — | fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Om end EIC vil støtte banebrydende innovationer direkte, er der behov for at en videre udvikling og forbedring af det overordnede miljø, hvor de europæiske innovationer skabes: Det skal være en fælles europæisk indsats at støtte innovation i hele Europa, i alle dimensioner og former, herunder for så vidt muligt via supplerende EU- og nationale politikker og ressourcer. Søjlen fastsætter derfor også:

Om end EIC vil støtte banebrydende innovationer direkte, er der behov for at en videre udvikling og forbedring af det overordnede miljø, hvor de europæiske innovationer skabes: Det skal være en fælles europæisk indsats at støtte innovation i hele Europa,
  i medlemsstaterne og deres regioner
  i alle dimensioner og former, herunder for så vidt muligt via supplerende
  lokale, regionale,
  EU- og nationale politikker og ressourcer. Søjlen fastsætter derfor også:

i medlemsstaterne og deres regioner

lokale, regionale,

—

fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører

| — | fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med
  de lokale og regionale myndigheder,
  medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører |
| --- | --- |

—

fornyede og styrkede samordnings- og samarbejdsmekanismer med
  de lokale og regionale myndigheder,
  medlemsstaterne og de associerede lande, men også med private initiativer med henblik på at støtte alle typer europæiske innovationsøkosystemer og deres aktører

de lokale og regionale myndigheder,

| — | støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF). |
| --- | --- |

—

støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF).

| — | støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF). |
| --- | --- |

—

støtte til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaber (VIF).

Anbefalet ændring 54

Anbefalet ændring 54

Bilag I — »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, del 1 »Det europæiske Innovationsråd (EIC)«, punkt 1.1 (side 63)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der skal lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber. | Der skal lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber
  og regionale økosystemer og innovationshubs
  .
  Af hensyn til de projekter, der støttes, vil Pathfinder og Accelerator sørge for at lade den finansielle støtte indgå i en løbende kæde af tilbud om projektcoaching. Det Europæiske Innovationsråd (EIC) er i konstant dialog med de nationale, regionale og lokale myndigheder med ansvar for innovation for at sikre, at indsatsen fungerer som et godt supplement og for at maksimere sammenkædning og samarbejde også gennem samfinansierede programmer. En sådan dialog er en forudsætning for, at EIC kan tildele kvalitetsmærker. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Der skal lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber.

Der skal lægges særlig vægt på at sikre korrekt og effektiv komplementaritet med individuelle eller netværksbaserede medlemsstatsinitiativer, herunder i form af europæiske partnerskaber
  og regionale økosystemer og innovationshubs
  .
  Af hensyn til de projekter, der støttes, vil Pathfinder og Accelerator sørge for at lade den finansielle støtte indgå i en løbende kæde af tilbud om projektcoaching. Det Europæiske Innovationsråd (EIC) er i konstant dialog med de nationale, regionale og lokale myndigheder med ansvar for innovation for at sikre, at indsatsen fungerer som et godt supplement og for at maksimere sammenkædning og samarbejde også gennem samfinansierede programmer. En sådan dialog er en forudsætning for, at EIC kan tildele kvalitetsmærker.

og regionale økosystemer og innovationshubs

Af hensyn til de projekter, der støttes, vil Pathfinder og Accelerator sørge for at lade den finansielle støtte indgå i en løbende kæde af tilbud om projektcoaching. Det Europæiske Innovationsråd (EIC) er i konstant dialog med de nationale, regionale og lokale myndigheder med ansvar for innovation for at sikre, at indsatsen fungerer som et godt supplement og for at maksimere sammenkædning og samarbejde også gennem samfinansierede programmer. En sådan dialog er en forudsætning for, at EIC kan tildele kvalitetsmærker.

Anbefalet ændring 55

Anbefalet ændring 55

Bilag I — Søjle II (side 66)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Yderligere EIC-aktiviteter |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.1.3.

Yderligere EIC-aktiviteter

| 1.1.3. | Yderligere EIC-aktiviteter |
| --- | --- |

1.1.3.

Yderligere EIC-aktiviteter

EIC vil ligeledes gennemføre:

EIC vil ligeledes gennemføre:

| — | EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere og offentlige indkøbere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater. |
| --- | --- |

—

EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere og offentlige indkøbere. Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater.

| — | EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere og offentlige indkøbere
  , samt nationale og lokale aktører, der støtter innovation, og som kan formodes at supplere EIC-støtten og på varig vis ledsage innovatorerne
  . Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater. |
| --- | --- |

—

EIC-virksomhedsaccelerationstjenester til støtte for aktiviteter og aktioner under Pathfinder og Accelerator. Målet vil være at forbinde EIC-samfundet af støttede innovatorer, herunder finansieret Seal of Excellence, med investorer, partnere og offentlige indkøbere
  , samt nationale og lokale aktører, der støtter innovation, og som kan formodes at supplere EIC-støtten og på varig vis ledsage innovatorerne
  . Den vil ligeledes tilvejebringe en række coaching- og mentortjenester til EIC's aktioner. Den vil give innovatorerne adgang til internationale netværk af potentielle partnere, herunder fra industrien, med det formål at supplere en værdikæde eller udvikle markedsmulighederne samt finde investorer og andre kilder til privat finansiering eller virksomhedsfinansiering. Aktiviteterne vil omfatte livearrangementer (f.eks. formidlingsarrangementer og salgsarrangementer), men også udvikling eller anvendelse af eksisterende platforme til matchning af interessenter i tæt samarbejde med finansielle mellemled støttet af InvestEU og med EIB-gruppen. Disse aktiviteter vil ligeledes tilskynde til peerudvekslinger som kilde til læring inden for innovationsøkosystemer, hvor der gøres særlig god brug af medlemmerne af EIC's rådgivende udvalg på højt niveau og EIC-stipendiater.

, samt nationale og lokale aktører, der støtter innovation, og som kan formodes at supplere EIC-støtten og på varig vis ledsage innovatorerne

Anbefalet ændring 56

Anbefalet ændring 56

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »Det europæiske Innovationsråd (EIC)«, punkt 1.2.2 (side 68)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.2.2. | EIC-programforvaltere |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.2.2.

EIC-programforvaltere

Kommissionen vil anlægge en proaktiv tilgang til forvaltning af højrisikoprojekter via adgang til den nødvendige ekspertise.

| 1.2.2. | EIC-programforvaltere |
| --- | --- |

1.2.2.

EIC-programforvaltere

Kommissionen vil anlægge en proaktiv tilgang til forvaltning af højrisikoprojekter via adgang til den nødvendige ekspertise.

Kommissionen vil på midlertidig basis udpege en række EIC-programforvaltere, som skal bistå med den med en teknologibaseret vision og operationel vejledning.

Kommissionen vil på midlertidig basis udpege en række EIC-programforvaltere, som skal bistå med den med en teknologibaseret vision og operationel vejledning.

Programforvalterne vil komme fra forskellige sfærer, herunder virksomheder, universiteter, nationale laboratorier og forskningscentre. De vil bidrage med omfattende ekspertise i kraft af deres personlige erfaringer og årelange erfaring inden for deres respektive felt. De er alle anerkendte ledere, idet de enten har ledet tværfaglige forskerteams eller store institutionelle programmer, og de er bevidst om vigtigheden af utrætteligt, kreativt og bredt at formidle deres visioner. Endelig vil de have erfaring med at forvalte vigtige budgetter, hvilket kræver ansvarlighed.

Programforvalterne vil komme fra forskellige sfærer, herunder
  offentlige aktører med speciale i innovation,
  virksomheder, universiteter, nationale laboratorier og forskningscentre. De vil bidrage med omfattende ekspertise i kraft af deres personlige erfaringer og årelange erfaring inden for deres respektive felt. De er alle anerkendte ledere, idet de enten har ledet tværfaglige forskerteams eller store institutionelle programmer, og de er bevidst om vigtigheden af utrætteligt, kreativt og bredt at formidle deres visioner. Endelig vil de have erfaring med at forvalte vigtige budgetter, hvilket kræver ansvarlighed.

offentlige aktører med speciale i innovation,

Anbefalet ændring 57

Anbefalet ændring 57

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »De europæiske innovationsøkosystemer«, punkt 2.1 (side 70)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.1. | Baggrund |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.1.

2.1.

Baggrund

| 2.1. | Begrundelse |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Begrundelse

For at udnytte innovationspotentialet fuldt ud og involvere forskere, iværksættere, industrien og samfundet som helhed skal EU forbedre det miljø, hvor innovation kan udfolde sig på alle niveauer. Det betyder, at der skal bidrages til udviklingen af et effektivt innovationsøkosystem på EU-niveau, og at der skal opfordres til samarbejde, netværksaktivitet og udveksling af idéer, finansiering og færdigheder blandt nationale og lokale innovationsøkosystemer.

For at udnytte innovationspotentialet fuldt ud og involvere forskere, iværksættere, industrien og samfundet som helhed skal EU forbedre det miljø, hvor innovation kan udfolde sig på alle niveauer. Det betyder, at der skal bidrages til udviklingen af et effektivt innovationsøkosystem på EU-niveau, og at der skal opfordres til samarbejde, netværksaktivitet og udveksling af idéer, finansiering og færdigheder blandt nationale og lokale innovationsøkosystemer.

EU skal ligeledes stile mod at udvikle økosystemer, som støtter social innovation og innovation inden for den offentlige sektor, ud over innovation i private virksomheder.
  Den offentlige sektor
  skal ganske vist innovere og forny
  sig
  selv for at være i stand til at foretage de ændringer af bestemmelser og forvaltning, der kræves for at støtte en storstilet udrulning af nye teknologier og en voksende offentlig efterspørgsel efter mere effektive tjenester. Social innovation er afgørende for at øge vores samfunds velfærd.

Den offentlige sektor

sig

EU skal ligeledes stile mod at udvikle økosystemer, som støtter social innovation og innovation inden for
  den frivillige nonprofitsektor og
  den offentlige sektor, ud over innovation i private virksomheder.
  Disse sektorer
  skal ganske vist innovere og forny
  dem
  selv for at være i stand til at foretage de ændringer af bestemmelser og forvaltning, der kræves for at støtte en storstilet udrulning af nye teknologier og en voksende offentlig efterspørgsel efter mere effektive tjenester. Social innovation er afgørende for at øge vores samfunds velfærd.

den frivillige nonprofitsektor og

Disse sektorer

dem

Anbefalet ændring 58

Anbefalet ændring 58

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »De europæiske innovationsøkosystemer«, punkt 2.2 (side 70 og 71)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.2. | Interventionsområder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.2.

2.2.

Interventionsområder

| 2.2. | Interventionsområder |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Interventionsområder

Som et første skridt vil Kommissionen organisere et EIC-forum for medlemsstaternes og de associerede landes offentlige myndigheder og organer med ansvar for nationale innovationspolitikker og -programmer med det formål at fremme koordination og dialog om udviklingen af EU's innovationsøkosystemer. Inden for rammerne af dette EIC-forum vil Kommissionen:

Som et første skridt vil Kommissionen organisere et EIC-forum for medlemsstaternes
  , byernes og regionernes
  og de associerede landes offentlige myndigheder og organer med ansvar for nationale innovationspolitikker og -programmer med det formål at fremme koordination og dialog om udviklingen af EU's innovationsøkosystemer. Inden for rammerne af dette EIC-forum vil Kommissionen:

, byernes og regionernes

| — | drøfte udviklingen af innovationsvenlig regulering gennem fortsat anvendelse af innovationsprincippet og udvikling af innovative tilgange til offentlige indkøb, herunder udvikling og forbedring af instrumentet for offentlige indkøb af innovationsløsninger med henblik på at øge innovationen. Observatoriet for innovation i den offentlige sektor vil ligeledes fortsat støtte regeringernes innovationsbestræbelser sideløbende med den moderniserede politiske støttefacilitet |
| --- | --- |

—

drøfte udviklingen af innovationsvenlig regulering gennem fortsat anvendelse af innovationsprincippet og udvikling af innovative tilgange til offentlige indkøb, herunder udvikling og forbedring af instrumentet for offentlige indkøb af innovationsløsninger med henblik på at øge innovationen. Observatoriet for innovation i den offentlige sektor vil ligeledes fortsat støtte regeringernes innovationsbestræbelser sideløbende med den moderniserede politiske støttefacilitet

| — | drøfte udviklingen af innovationsvenlig regulering gennem fortsat anvendelse af innovationsprincippet og udvikling af innovative tilgange til offentlige indkøb, herunder udvikling og forbedring af instrumentet for offentlige indkøb af innovationsløsninger med henblik på at øge innovationen. Observatoriet for innovation i den offentlige sektor vil ligeledes fortsat støtte regeringernes innovationsbestræbelser sideløbende med den moderniserede politiske støttefacilitet |
| --- | --- |

—

drøfte udviklingen af innovationsvenlig regulering gennem fortsat anvendelse af innovationsprincippet og udvikling af innovative tilgange til offentlige indkøb, herunder udvikling og forbedring af instrumentet for offentlige indkøb af innovationsløsninger med henblik på at øge innovationen. Observatoriet for innovation i den offentlige sektor vil ligeledes fortsat støtte regeringernes innovationsbestræbelser sideløbende med den moderniserede politiske støttefacilitet

| — | fremme ensretningen af forsknings- og innovationsdagsordener med EU's bestræbelser med henblik på at konsolidere et åbent marked for kapitalstrømme og investeringer såsom udviklingen af vigtige rammebetingelser til fordel for innovation under kapitalmarkedsunionen |
| --- | --- |

—

fremme ensretningen af forsknings- og innovationsdagsordener med EU's bestræbelser med henblik på at konsolidere et åbent marked for kapitalstrømme og investeringer såsom udviklingen af vigtige rammebetingelser til fordel for innovation under kapitalmarkedsunionen

| — | fremme ensretningen af forsknings- og innovationsdagsordener med EU's bestræbelser med henblik på at konsolidere et åbent marked for kapitalstrømme og investeringer såsom udviklingen af vigtige rammebetingelser til fordel for innovation under kapitalmarkedsunionen |
| --- | --- |

—

fremme ensretningen af forsknings- og innovationsdagsordener med EU's bestræbelser med henblik på at konsolidere et åbent marked for kapitalstrømme og investeringer såsom udviklingen af vigtige rammebetingelser til fordel for innovation under kapitalmarkedsunionen

| — | øge samarbejdet mellem nationale innovationsprogrammer og EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber |
| --- | --- |

—

øge samarbejdet mellem nationale innovationsprogrammer og EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber

| — | øge samarbejdet mellem nationale
  , regionale og lokale
  innovationsprogrammer og EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber |
| --- | --- |

—

øge samarbejdet mellem nationale
  , regionale og lokale
  innovationsprogrammer og EIC for at fremme operationelle synergier og undgå overlapninger ved at dele oplysninger om programmer og deres gennemførelse, ressourcer og ekspertise, analysere og følge med i teknologi- og innovationstendenser og sammenkæde de respektive innovatorfællesskaber

, regionale og lokale

| — | støtte indkredsning, karakterisering, anerkendelse og fremme af regionale økosystemer og innovationshubs, deres forbindelse til intelligente specialiseringer og deres matchning i konsortier, der forventes at bidrage betragteligt til opfyldelsen af programmets målsætninger og især dens søjle »Åben innovation« |
| --- | --- |

—

støtte indkredsning, karakterisering, anerkendelse og fremme af regionale økosystemer og innovationshubs, deres forbindelse til intelligente specialiseringer og deres matchning i konsortier, der forventes at bidrage betragteligt til opfyldelsen af programmets målsætninger og især dens søjle »Åben innovation«

støtte indkredsning, karakterisering, anerkendelse og fremme af regionale økosystemer og innovationshubs, deres forbindelse til intelligente specialiseringer og deres matchning i konsortier, der forventes at bidrage betragteligt til opfyldelsen af programmets målsætninger og især dens søjle »Åben innovation«

| — | Fastsætte en fælles kommunikationsstrategi for innovation i EU. Den vil stile mod at sætte gang i EU's mest talentfulde innovatorer, iværksættere, navnlig unge drivkræfter, SMV'er og opstartsvirksomheder, også fra nye områder af EU. Den vil fremhæve den EU-merværdi, som tekniske, ikke-tekniske og samfundsmæssige innovatorer kan tilbyde EU's borgere ved at omsætte deres idé/vision til en blomstrende virksomhed (social værdi/virkning, beskæftigelse og vækst, samfundsudvikling). |
| --- | --- |

—

Fastsætte en fælles kommunikationsstrategi for innovation i EU. Den vil stile mod at sætte gang i EU's mest talentfulde innovatorer, iværksættere, navnlig unge drivkræfter, SMV'er og opstartsvirksomheder, også fra nye områder af EU. Den vil fremhæve den EU-merværdi, som tekniske, ikke-tekniske og samfundsmæssige innovatorer kan tilbyde EU's borgere ved at omsætte deres idé/vision til en blomstrende virksomhed (social værdi/virkning, beskæftigelse og vækst, samfundsudvikling).

| — | Fastsætte en fælles kommunikationsstrategi for innovation i EU. Den vil stile mod at sætte gang i EU's mest talentfulde innovatorer, iværksættere, navnlig unge drivkræfter, SMV'er og opstartsvirksomheder, også fra nye områder af EU. Den vil fremhæve den EU-merværdi, som tekniske, ikke-tekniske og samfundsmæssige innovatorer kan tilbyde EU's borgere ved at omsætte deres idé/vision til en blomstrende virksomhed (social værdi/virkning, beskæftigelse og vækst, samfundsudvikling). |
| --- | --- |

—

Fastsætte en fælles kommunikationsstrategi for innovation i EU. Den vil stile mod at sætte gang i EU's mest talentfulde innovatorer, iværksættere, navnlig unge drivkræfter, SMV'er og opstartsvirksomheder, også fra nye områder af EU. Den vil fremhæve den EU-merværdi, som tekniske, ikke-tekniske og samfundsmæssige innovatorer kan tilbyde EU's borgere ved at omsætte deres idé/vision til en blomstrende virksomhed (social værdi/virkning, beskæftigelse og vækst, samfundsudvikling).

Aktiviteter vil blive gennemført for at sikre effektiv komplementaritet mellem de forskellige aktioner under EIC og deres særlige fokus på banebrydende innovation, med aktiviteter gennemført af medlemsstaterne og associerede lande, men også med private initiativer, med henblik på at støtte alle former for innovation, række ud til alle innovatorer i hele EU og tilbyde dem mere og tilstrækkelig støtte.

Aktiviteter vil blive gennemført for at sikre effektiv komplementaritet mellem de forskellige aktioner under EIC og deres særlige fokus på banebrydende innovation, med aktiviteter gennemført af medlemsstaterne
  , regionerne, byerne
  og associerede lande, men også med private initiativer, med henblik på at støtte alle former for innovation, række ud til alle innovatorer i hele EU og tilbyde dem mere og tilstrækkelig støtte.

, regionerne, byerne

Begrundelse

Begrundelse

Byerne, regionerne og deres innovative økosystemer bør have en central placering i EIC.

Anbefalet ændring 59

Anbefalet ændring 59

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »De europæiske innovationsøkosystemer«, punkt 2.2 (side 71)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EU vil derfor: | EU vil derfor: |
| — | Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der kan tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer. Sådanne efterspørgselsstyrede fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser, samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet, støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EU vil derfor:

EU vil derfor:

—

Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der kan tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer. Sådanne efterspørgselsstyrede fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser, samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet, støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder.

| — | Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der kan tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer.
  Disse fælles programmer kan tage form af konsortier bestående af regionale innovationshubs og -økosystemer.
  Sådanne efterspørgselsstyrede fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser
  (hvor supplerende forskningsarbejde muliggør et holdbart koncept, demonstrationsaktiviteter og pilotlinjer i forbindelse med produktionen)
  , samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet, støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder. |
| --- | --- |

—

Fremme og samfinansiere fælles innovationsprogrammer, der forvaltes af myndigheder med ansvar for offentlige nationale, regionale eller lokale innovationspolitikker og -programmer, og hvor der kan tilknyttes private enheder, som støtter innovation og innovatorer.
  Disse fælles programmer kan tage form af konsortier bestående af regionale innovationshubs og -økosystemer.
  Sådanne efterspørgselsstyrede fælles programmer kan bl.a. være målrettet støtte i de tidligere faser og støtte til feasibilityundersøgelser
  (hvor supplerende forskningsarbejde muliggør et holdbart koncept, demonstrationsaktiviteter og pilotlinjer i forbindelse med produktionen)
  , samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet, støtte til højteknologiske SMV'ers forskningssamarbejde, teknologi- og videnoverførsel, SMV'ernes internationalisering, markedsanalyse og udvikling, digitalisering af lavteknologiske SMV'er, finansielle instrumenter for markedsnære innovationsaktiviteter eller markedsføring samt social innovation. De kan også omfatte fælles offentlige indkøbsinitiativer, som muliggør markedsføring af innovationer i den offentlige sektor, navnlig til støtte af udviklingen af nye politikker. Dette kan være særligt effektivt til at stimulere innovation inden for den offentlige sektors områder og give de europæiske innovatorer markedsmuligheder.

Disse fælles programmer kan tage form af konsortier bestående af regionale innovationshubs og -økosystemer.

(hvor supplerende forskningsarbejde muliggør et holdbart koncept, demonstrationsaktiviteter og pilotlinjer i forbindelse med produktionen)

| — | Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationsknudepunkter, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der kan ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. |
| --- | --- |

—

Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationsknudepunkter, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der kan ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi.

| — | Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale
  og regionale
  innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationshubs, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der kan ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. |
| --- | --- |

—

Støtte kan også ydes til programmer vedrørende mentorordninger, coaching, teknisk bistand og andre tjenester, som leveres tæt på innovatorerne, af netværk som f.eks. Enterprise Europe-netværket, klynger, paneuropæiske platforme såsom Startup Europe, lokale
  og regionale
  innovationsaktører, offentlige såvel som private, navnlig væksthuse og innovationshubs, som desuden kan forbindes med hinanden til fordel for partnerskaber mellem innovatorer. Der kan ligeledes ydes støtte for at fremme bløde kompetencer for innovation, herunder netværk af erhvervsuddannelsesinstitutioner, i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi.

og regionale

Anbefalet ændring 60

Anbefalet ændring 60

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »De europæiske innovationsøkosystemer«, punkt 2.2 (side 71)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EU vil ligeledes iværksætte aktioner, som er nødvendige for at yderligere at overvåge og pleje det overordnede innovationslandskab og innovationsforvaltningskapaciteten i Europa. | EU vil ligeledes iværksætte aktioner, som er nødvendige for at yderligere at overvåge og pleje det overordnede innovationslandskab og innovationsforvaltningskapaciteten i Europa. |
| | Kommissionen vil sammen med byerne og regionerne stå for et forum af regionale økosystemer og innovationshubs med henblik på at forbedre kendskabet til betingelserne for deres udvikling og succes, deres bidrag til den europæiske videnskabelige topkvalitet og innovationsdynamik, og for at lette og styrke deres bidrag til programmets gennemførelse og for opfyldelsen af dets målsætninger. |
| Økosystemets støtteaktiviteter vil blive gennemført af Kommissionen og støttet i evalueringsprocessen af et forvaltningsorgan. | Økosystemets støtteaktiviteter vil blive gennemført af Kommissionen og støttet i evalueringsprocessen af et forvaltningsorgan. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EU vil ligeledes iværksætte aktioner, som er nødvendige for at yderligere at overvåge og pleje det overordnede innovationslandskab og innovationsforvaltningskapaciteten i Europa.

EU vil ligeledes iværksætte aktioner, som er nødvendige for at yderligere at overvåge og pleje det overordnede innovationslandskab og innovationsforvaltningskapaciteten i Europa.

Kommissionen vil sammen med byerne og regionerne stå for et forum af regionale økosystemer og innovationshubs med henblik på at forbedre kendskabet til betingelserne for deres udvikling og succes, deres bidrag til den europæiske videnskabelige topkvalitet og innovationsdynamik, og for at lette og styrke deres bidrag til programmets gennemførelse og for opfyldelsen af dets målsætninger.

Kommissionen vil sammen med byerne og regionerne stå for et forum af regionale økosystemer og innovationshubs med henblik på at forbedre kendskabet til betingelserne for deres udvikling og succes, deres bidrag til den europæiske videnskabelige topkvalitet og innovationsdynamik, og for at lette og styrke deres bidrag til programmets gennemførelse og for opfyldelsen af dets målsætninger.

Økosystemets støtteaktiviteter vil blive gennemført af Kommissionen og støttet i evalueringsprocessen af et forvaltningsorgan.

Økosystemets støtteaktiviteter vil blive gennemført af Kommissionen og støttet i evalueringsprocessen af et forvaltningsorgan.

Anbefalet ændring 61

Anbefalet ændring 61

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »Det europæiske institut for innovation og teknologi«, punkt 3.1, andet afsnit (side 72)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Der er fortsat behov for at udvikle økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer nemt kan interagere med hinanden. | Der er fortsat behov for at udvikle økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer
  samt lokale og regionale myndigheder
  nemt kan interagere med hinanden. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Der er fortsat behov for at udvikle økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer nemt kan interagere med hinanden.

Der er fortsat behov for at udvikle økosystemer, hvor forskere, innovatorer, industrier og regeringer
  samt lokale og regionale myndigheder
  nemt kan interagere med hinanden.

samt lokale og regionale myndigheder

Anbefalet ændring 62

Anbefalet ændring 62

Bilag I »Programmets aktiviteter«, »Søjle III — »Åben innovation«, »Det europæiske institut for innovation og teknologi«, punkt 3.1, fjerde afsnit, første punktum (side 72)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Innovationsudfordringernes karakter og omfang kræver, at aktører og ressourcer på europæisk plan kontaktes og mobiliseres gennem grænseoverskridende samarbejde. | Innovationsudfordringernes karakter og omfang kræver, at aktører og ressourcer på europæisk plan kontaktes og mobiliseres gennem
  tværregionalt og
  grænseoverskridende samarbejde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Innovationsudfordringernes karakter og omfang kræver, at aktører og ressourcer på europæisk plan kontaktes og mobiliseres gennem grænseoverskridende samarbejde.

Innovationsudfordringernes karakter og omfang kræver, at aktører og ressourcer på europæisk plan kontaktes og mobiliseres gennem
  tværregionalt og
  grænseoverskridende samarbejde.

tværregionalt og

Anbefalet ændring 63

Anbefalet ændring 63

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — Åben innovation«, »Det europæiske institut for innovation og teknologi«, punkt 3.2.1 (side 72 og 73)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.2. | Interventionsområder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.2.

3.2.

Interventionsområder

| 3.2. | Interventionsområder |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Interventionsområder

| 3.2.1. | Bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa

EIT vil spille en større rolle med hensyn til at styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa. EIT vil stadig fungere primært gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF), som er europæiske partnerskaber i stor skala, der fokuserer på specifikke samfundsudfordringer. Det vil fortsat styrke innovationsøkosystemer rundt omkring ved at fremme integrering af forskning, innovation og uddannelse. Det vil desuden bidrage til at lukke eksisterende huller i innovationsresultaterne i Europa ved at udvide sin regionale innovationsordning (EIT RIS). EIT vil arbejde med innovationsøkosystemer, som udviser et stort innovationspotentiale, baseret på strategi, tematisk forbindelse og virkninger, i tæt synergi med strategier og platforme for intelligent specialisering.

| 3.2.1. | Bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa

EIT vil spille en større rolle med hensyn til at styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i Europa. EIT vil stadig fungere primært gennem sine videns- og innovationsfællesskaber (VIF), som er europæiske partnerskaber i stor skala, der fokuserer på specifikke samfundsudfordringer. Det vil fortsat styrke innovationsøkosystemer rundt omkring ved at fremme integrering af forskning, innovation og uddannelse. Det vil desuden bidrage til at lukke eksisterende huller i innovationsresultaterne i Europa ved at udvide sin regionale innovationsordning (EIT RIS). EIT vil arbejde med innovationsøkosystemer
  og navnlig med regionale økosystemer og innovationshubs
  , som udviser et stort innovationspotentiale, baseret på strategi, tematisk forbindelse og virkninger, i tæt synergi med strategier og platforme for intelligent specialisering.

og navnlig med regionale økosystemer og innovationshubs

Anbefalet ændring 64

Anbefalet ændring 64

Bilag I »Programmets aktiviteter«, Søjle III — »Åben innovation«, »Det europæiske institut for innovation og teknologi«, punkt 3.2.4 (side 74)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Samarbejde med EIC om at ensrette den støtte (dvs. finansiering og tjenester), der tilbydes stærkt innovative foretagender i både opstarts- og opskaleringsfasen, navnlig via VIF'er |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Samarbejde med EIC om at ensrette den støtte (dvs. finansiering og tjenester), der tilbydes stærkt innovative foretagender i både opstarts- og opskaleringsfasen, navnlig via VIF'er

| — | Samarbejde med EIC om at ensrette den støtte (dvs. finansiering og tjenester), der tilbydes stærkt innovative foretagender i både opstarts- og opskaleringsfasen, navnlig via VIF'er |
| --- | --- |

—

Samarbejde med EIC om at ensrette den støtte (dvs. finansiering og tjenester), der tilbydes stærkt innovative foretagender i både opstarts- og opskaleringsfasen, navnlig via VIF'er

| — | Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« |
| --- | --- |

—

Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«

| — | Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne« |
| --- | --- |

—

Planlægning og gennemførelse af EIT'-aktiviteter med henblik på at maksimere synergier og komplementariteter med andre aktioner under søjlen »Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne«

| — | Samarbejde med EU's medlemsstater på både nationalt og regionalt niveau, indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende nationale initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer |
| --- | --- |

—

Samarbejde med EU's medlemsstater på både nationalt og regionalt niveau, indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende nationale initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer

| — | Samarbejde med EU's medlemsstater på nationalt niveau
  og med de lokale og regionale myndigheder
  , indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende nationale
  , regionale og lokale
  initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer |
| --- | --- |

—

Samarbejde med EU's medlemsstater på nationalt niveau
  og med de lokale og regionale myndigheder
  , indlede en struktureret dialog og koordineringsindsats for at skabe synergier med eksisterende nationale
  , regionale og lokale
  initiativer med det formål at indkredse, dele og formidle god praksis og erfaringer

og med de lokale og regionale myndigheder

, regionale og lokale

Anbefalet ændring 65

Anbefalet ændring 65

Bilag I »Programmets aktiviteter«, »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, fjerde afsnit (side 76)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Dertil kommer, at
  forskning og innovation af nogle ses som noget fjernt og elitært uden klare fordele for borgerne, hvilket indgyder en holdning, der skader skabelsen og udbredelsen af innovative løsninger og skaber skepsis om evidensbaserede offentlige politikker. Det kræver både bedre forbindelser mellem forskere, borgere og politiske beslutningstagere og mere robuste tilgange til samling af selve den videnskabelige dokumentation. | Disse forskelle og uligheder i adgangen til forskning og innovation kan have været medvirkende til et tillidsbrud med borgerne, men dertil kommer også, at
  forskning og innovation af nogle ses som noget fjernt og elitært uden klare fordele for borgerne, hvilket indgyder en holdning, der skader skabelsen og udbredelsen af innovative løsninger og skaber skepsis om evidensbaserede offentlige politikker. Det kræver både
  bekæmpelse af de konstaterede forskelle og
  bedre forbindelser mellem forskere, borgere og politiske beslutningstagere og mere robuste tilgange til samling af selve den videnskabelige dokumentation. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Dertil kommer, at
  forskning og innovation af nogle ses som noget fjernt og elitært uden klare fordele for borgerne, hvilket indgyder en holdning, der skader skabelsen og udbredelsen af innovative løsninger og skaber skepsis om evidensbaserede offentlige politikker. Det kræver både bedre forbindelser mellem forskere, borgere og politiske beslutningstagere og mere robuste tilgange til samling af selve den videnskabelige dokumentation.

Dertil kommer, at

Disse forskelle og uligheder i adgangen til forskning og innovation kan have været medvirkende til et tillidsbrud med borgerne, men dertil kommer også, at
  forskning og innovation af nogle ses som noget fjernt og elitært uden klare fordele for borgerne, hvilket indgyder en holdning, der skader skabelsen og udbredelsen af innovative løsninger og skaber skepsis om evidensbaserede offentlige politikker. Det kræver både
  bekæmpelse af de konstaterede forskelle og
  bedre forbindelser mellem forskere, borgere og politiske beslutningstagere og mere robuste tilgange til samling af selve den videnskabelige dokumentation.

Disse forskelle og uligheder i adgangen til forskning og innovation kan have været medvirkende til et tillidsbrud med borgerne, men dertil kommer også, at

bekæmpelse af de konstaterede forskelle og

Anbefalet ændring 66

Anbefalet ændring 66

Bilag I »Programmets aktiviteter«, »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, femte afsnit (side 76)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde, som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt niveau (hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage) og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld. | EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde, som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt
  , regionalt og lokalt
  niveau (hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage) og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale
  , regionale og lokale
  politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde, som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt niveau (hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage) og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld.

EU skal nu hæve barren for kvaliteten og virkningen af dens forsknings- og innovationssystem, hvilket kræver et revitaliseret europæisk forskningsområde, som understøttes bedre af EU's rammeprogram for forskning og innovation. Der er navnlig brug for en velintegreret, men skræddersyet række af EU-foranstaltninger kombineret med reformer og forbedrede resultater på nationalt
  , regionalt og lokalt
  niveau (hvortil strategier for intelligent specialisering støttet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling kan bidrage) og efterfølgende institutionelle forandringer inden for forskningsfinansierende organisationer og forskningsorganisationer, heriblandt universiteter. Ved at forene indsatsen på EU-niveau kan synergierne udnyttes, og der kan findes den rigtige balance, så støtten til nationale
  , regionale og lokale
  politikreformer gøres mere effektiv og virkningsfuld.

, regionalt og lokalt

, regionale og lokale

Anbefalet ændring 67

Anbefalet ændring 67

Bilag I »Programmets aktiviteter«, »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, sjette afsnit (side 76)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| De aktiviteter, der støttes under denne del, fokusere på politiske prioriteter vedrørende det europæiske forskningsområde, alt imens de generelt underbygger alle dele af Horisont Europa. Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter for at fremme hjernemobilitet i det europæiske forskningsrum gennem forskere og innovatorers mobilitet. | De aktiviteter, der støttes under denne del, fokusere på politiske prioriteter vedrørende det europæiske forskningsområde, alt imens de generelt underbygger alle dele af Horisont Europa. Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter for at fremme hjernemobilitet i det europæiske forskningsrum gennem forskere og innovatorers mobilitet.
  Andre aktiviteter kan tilstræbe at støtte fremvæksten og struktureringen af nye regionale økosystemer og innovationshubs af topkvalitet i de medlemsstater og regioner, der sakker bagud i udviklingen af forskning og innovation. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

De aktiviteter, der støttes under denne del, fokusere på politiske prioriteter vedrørende det europæiske forskningsområde, alt imens de generelt underbygger alle dele af Horisont Europa. Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter for at fremme hjernemobilitet i det europæiske forskningsrum gennem forskere og innovatorers mobilitet.

De aktiviteter, der støttes under denne del, fokusere på politiske prioriteter vedrørende det europæiske forskningsområde, alt imens de generelt underbygger alle dele af Horisont Europa. Der kan ligeledes iværksættes aktiviteter for at fremme hjernemobilitet i det europæiske forskningsrum gennem forskere og innovatorers mobilitet.
  Andre aktiviteter kan tilstræbe at støtte fremvæksten og struktureringen af nye regionale økosystemer og innovationshubs af topkvalitet i de medlemsstater og regioner, der sakker bagud i udviklingen af forskning og innovation.

Andre aktiviteter kan tilstræbe at støtte fremvæksten og struktureringen af nye regionale økosystemer og innovationshubs af topkvalitet i de medlemsstater og regioner, der sakker bagud i udviklingen af forskning og innovation.

Anbefalet ændring 68

Anbefalet ændring 68

Bilag I »Programmets aktiviteter«, »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, »Deling af topkvalitet« (side 78)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Samarbejde om at skabe nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande, som bygger på partnerskaber mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Samarbejde om at skabe nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande, som bygger på partnerskaber mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer

| — | Samarbejde om at skabe
  nye regionale økosystemer og innovationshubs og skabe
  nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande, som bygger på partnerskaber mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer |
| --- | --- |

—

Samarbejde om at skabe
  nye regionale økosystemer og innovationshubs og skabe
  nye eller opgradere eksisterende knudepunkter for topkvalitet i støtteberettigede lande, som bygger på partnerskaber mellem førende videnskabelige institutioner og partnerorganisationer

nye regionale økosystemer og innovationshubs og skabe

| — | Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for et fastsat område ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande |
| --- | --- |

—

Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for et fastsat område ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande

| — | Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for et fastsat område ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande |
| --- | --- |

—

Etablere venskabsprojekter for at styrke et universitet eller en forskningsorganisation fra et støtteberettiget land inden for et fastsat område ved at knytte det til internationalt førende forskningsinstitutioner fra andre medlemsstater eller associerede lande

| — | Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis |
| --- | --- |

—

Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis

| — | Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis |
| --- | --- |

—

Professorater for det europæiske forskningsrum, der skal hjælpe universiteter eller forskningsorganisationer med at tiltrække og fastholde højt kvalificerede menneskelige ressourcer, under ledelse af en fremragende forsker og forskningsleder (»professorat for det europæiske forskningsrum«) og gennemføre strukturelle ændringer for at skabe topkvalitet på varig basis

| — | Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde. |
| --- | --- |

—

Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde.

| — | Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde. |
| --- | --- |

—

Det europæiske samarbejde om videnskab og teknologi (COST), der har ambitiøse forudsætninger med hensyn til inklusion af støtteberettigede lande, og andre foranstaltninger vedrørende videnskabelige netværksaktiviteter og støtte til kapacitetsopbygning og karriereudvikling for forskere fra disse lande. 80 % af det samlede budget til COST vil være målrettet aktioner, som er fuldt ud tilpasset målsætningerne for dette interventionsområde.

| — | Tværregionalt samarbejde omkring delte intelligente specialiseringer og mellem regionale økosystemer og innovationshubs ved at ledsage og lette inddragelsen af nye økosystemer i fremvækst og udvikling. |
| --- | --- |

—

Tværregionalt samarbejde omkring delte intelligente specialiseringer og mellem regionale økosystemer og innovationshubs ved at ledsage og lette inddragelsen af nye økosystemer i fremvækst og udvikling.

Tværregionalt samarbejde omkring delte intelligente specialiseringer og mellem regionale økosystemer og innovationshubs ved at ledsage og lette inddragelsen af nye økosystemer i fremvækst og udvikling.

Anbefalet ændring 69

Anbefalet ændring 69

Bilag I »Programmets aktiviteter«, »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«, »Reform og forbedring af EU's forsknings- og innovationssystem« (side 80)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Politiske reformer på nationalt niveau vil blive gensidigt styrket gennem udviklingen af politiske initiativer på EU-niveau, forskning, netværksaktivitet, partnerskaber, koordinering og dataindsamling samt overvågning og evaluering. | Politiske reformer på nationalt
  , regionalt og lokalt
  niveau vil blive gensidigt styrket gennem udviklingen af politiske initiativer på EU-niveau, forskning, netværksaktivitet, partnerskaber, koordinering og dataindsamling samt overvågning og evaluering. |
| Hovedlinjer | Hovedlinjer |
| — | Styrke evidensgrundlaget for forsknings- og innovationspolitikker og for bedre forståelse af de forskellige dimensioner og komponenter af nationale forsknings- og innovationssystemer, herunder drivkræfter, virkninger og de dertil hørende politikker |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Politiske reformer på nationalt niveau vil blive gensidigt styrket gennem udviklingen af politiske initiativer på EU-niveau, forskning, netværksaktivitet, partnerskaber, koordinering og dataindsamling samt overvågning og evaluering.

Politiske reformer på nationalt
  , regionalt og lokalt
  niveau vil blive gensidigt styrket gennem udviklingen af politiske initiativer på EU-niveau, forskning, netværksaktivitet, partnerskaber, koordinering og dataindsamling samt overvågning og evaluering.

, regionalt og lokalt

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

Hovedlinjer

—

Styrke evidensgrundlaget for forsknings- og innovationspolitikker og for bedre forståelse af de forskellige dimensioner og komponenter af nationale forsknings- og innovationssystemer, herunder drivkræfter, virkninger og de dertil hørende politikker

| — | Styrke evidensgrundlaget for forsknings- og innovationspolitikker og for bedre forståelse af de forskellige dimensioner og komponenter af nationale
  , regionale og lokale
  forsknings- og innovationssystemer, herunder drivkræfter, virkninger og de dertil hørende politikker |
| --- | --- |

—

Styrke evidensgrundlaget for forsknings- og innovationspolitikker og for bedre forståelse af de forskellige dimensioner og komponenter af nationale
  , regionale og lokale
  forsknings- og innovationssystemer, herunder drivkræfter, virkninger og de dertil hørende politikker

, regionale og lokale

| — | Fremsynsaktiviteter for at foregribe nye behov, i koordinering og fælles udformning med nationale agenturer og fremtidsorienterede interessenter på en måde, der giver mulighed for medbestemmelse, bygger på fremskridtene inden for prognosemetoder, således at resultaterne bliver mere politiske relevante, og idet synergier på tværs og uden for programmet bliver udforsket |
| --- | --- |

—

Fremsynsaktiviteter for at foregribe nye behov, i koordinering og fælles udformning med nationale agenturer og fremtidsorienterede interessenter på en måde, der giver mulighed for medbestemmelse, bygger på fremskridtene inden for prognosemetoder, således at resultaterne bliver mere politiske relevante, og idet synergier på tværs og uden for programmet bliver udforsket

| — | Fremsynsaktiviteter for at foregribe nye behov, i koordinering og fælles udformning med nationale agenturer
  , de lokale og regionale myndigheder
  og fremtidsorienterede interessenter på en måde, der giver mulighed for medbestemmelse, bygger på fremskridtene inden for prognosemetoder, således at resultaterne bliver mere politiske relevante, og idet synergier på tværs og uden for programmet bliver udforsket |
| --- | --- |

—

Fremsynsaktiviteter for at foregribe nye behov, i koordinering og fælles udformning med nationale agenturer
  , de lokale og regionale myndigheder
  og fremtidsorienterede interessenter på en måde, der giver mulighed for medbestemmelse, bygger på fremskridtene inden for prognosemetoder, således at resultaterne bliver mere politiske relevante, og idet synergier på tværs og uden for programmet bliver udforsket

, de lokale og regionale myndigheder

| — | Sætte skub i omstillingen til åben videnskab ved at overvåge, analysere og støtte udviklingen og udbredelsen af politikker og praksis inden for åben videnskab på medlemsstats-, regions-, by-, institutions- og forskerniveau på en måde, der maksimerer synergierne og sammenhængen på EU-niveau |
| --- | --- |

—

Sætte skub i omstillingen til åben videnskab ved at overvåge, analysere og støtte udviklingen og udbredelsen af politikker og praksis inden for åben videnskab på medlemsstats-, regions-, by-, institutions- og forskerniveau på en måde, der maksimerer synergierne og sammenhængen på EU-niveau

| — | Sætte skub i omstillingen til åben videnskab ved at overvåge, analysere og støtte udviklingen og udbredelsen af politikker og praksis inden for åben videnskab på medlemsstats-, regions-,
  by-,
  institutions- og forskerniveau på en måde, der maksimerer synergierne og sammenhængen på EU-niveau |
| --- | --- |

—

Sætte skub i omstillingen til åben videnskab ved at overvåge, analysere og støtte udviklingen og udbredelsen af politikker og praksis inden for åben videnskab på medlemsstats-, regions-,
  by-,
  institutions- og forskerniveau på en måde, der maksimerer synergierne og sammenhængen på EU-niveau

by-,

| — | Støtte til reformer af nationale forsknings- og innovationspolitikker, herunder via et forbedret sæt af tjenester under den politiske støttefacilitet (herunder peer reviews, særlige støtteaktiviteter, gensidig læring og videnscenteret) til medlemsstater og associerede lande, som fungerer i synergi med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Strukturreformtjenesten og instrumentet til gennemførelse af reformer |
| --- | --- |

—

Støtte til reformer af nationale forsknings- og innovationspolitikker, herunder via et forbedret sæt af tjenester under den politiske støttefacilitet (herunder peer reviews, særlige støtteaktiviteter, gensidig læring og videnscenteret) til medlemsstater og associerede lande, som fungerer i synergi med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Strukturreformtjenesten og instrumentet til gennemførelse af reformer

| — | Støtte til reformer af nationale
  , regionale og lokale
  forsknings- og innovationspolitikker, herunder via et forbedret sæt af tjenester under den politiske støttefacilitet (herunder peer reviews, særlige støtteaktiviteter, gensidig læring og videnscenteret) til medlemsstater
  , regioner og byer
  og associerede lande, som fungerer i synergi med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Strukturreformtjenesten og instrumentet til gennemførelse af reformer |
| --- | --- |

—

Støtte til reformer af nationale
  , regionale og lokale
  forsknings- og innovationspolitikker, herunder via et forbedret sæt af tjenester under den politiske støttefacilitet (herunder peer reviews, særlige støtteaktiviteter, gensidig læring og videnscenteret) til medlemsstater
  , regioner og byer
  og associerede lande, som fungerer i synergi med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Strukturreformtjenesten og instrumentet til gennemførelse af reformer

, regionale og lokale

, regioner og byer

| — | Støtte til fremvækst, strukturering og udvikling af regionale økosystemer og innovationshubs. I tilfælde af en fælles anmodning fra medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder kan man iværksætte en specifik samarbejdsforanstaltning mellem Kommissionen og de nationale, regionale og lokale aktører med henblik på at styrke relevansen af at anvende EFRU og ESF+ inden for forskning og innovation, lette adgangen til Horisont Europa og styrke synergien mellem forskellige fonde og rammeprogrammet, f.eks. i forbindelse med nye europæiske partnerskaber og samfinansierede programmer. Kommissionens tjenestegrene og agenturer, der er ansvarlige for gennemførelsen af Horisont Europa-programmet, inddrages direkte i denne foranstaltning; |
| --- | --- |

—

Støtte til fremvækst, strukturering og udvikling af regionale økosystemer og innovationshubs. I tilfælde af en fælles anmodning fra medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder kan man iværksætte en specifik samarbejdsforanstaltning mellem Kommissionen og de nationale, regionale og lokale aktører med henblik på at styrke relevansen af at anvende EFRU og ESF+ inden for forskning og innovation, lette adgangen til Horisont Europa og styrke synergien mellem forskellige fonde og rammeprogrammet, f.eks. i forbindelse med nye europæiske partnerskaber og samfinansierede programmer. Kommissionens tjenestegrene og agenturer, der er ansvarlige for gennemførelsen af Horisont Europa-programmet, inddrages direkte i denne foranstaltning;

Støtte til fremvækst, strukturering og udvikling af regionale økosystemer og innovationshubs. I tilfælde af en fælles anmodning fra medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder kan man iværksætte en specifik samarbejdsforanstaltning mellem Kommissionen og de nationale, regionale og lokale aktører med henblik på at styrke relevansen af at anvende EFRU og ESF+ inden for forskning og innovation, lette adgangen til Horisont Europa og styrke synergien mellem forskellige fonde og rammeprogrammet, f.eks. i forbindelse med nye europæiske partnerskaber og samfinansierede programmer. Kommissionens tjenestegrene og agenturer, der er ansvarlige for gennemførelsen af Horisont Europa-programmet, inddrages direkte i denne foranstaltning;

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg gentager sin opfordring til en omfattende strategi for EU's finansielle indsats inden for forskning, uddannelse og innovation, der i øjeblikket ikke indgår i budgetarbejdet; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg gentager sin opfordring til en omfattende strategi for EU's finansielle indsats inden for forskning, uddannelse og innovation, der i øjeblikket ikke indgår i budgetarbejdet;

| 2. | mener, at de midler, der er tildelt Horisont Europa er tilfredsstillende i den nuværende budgetmæssige sammenhæng, og at kun en betydelig forhøjelse af EU-budgettet kunne berettige en revurdering, der efterfølgende måtte koncentreres om søjle III, og delen: »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«; |
| --- | --- |

2.

mener, at de midler, der er tildelt Horisont Europa er tilfredsstillende i den nuværende budgetmæssige sammenhæng, og at kun en betydelig forhøjelse af EU-budgettet kunne berettige en revurdering, der efterfølgende måtte koncentreres om søjle III, og delen: »Styrkelse af det europæiske forskningsrum«;

| 3. | er bekymret over risikoen for voksende uligheder mellem byer og regioner, der i særlig grad nyder godt af rammeprogrammet for forskning og innovation, hvis budget vil stige, og andre, der vil føle konsekvenserne af samhørighedspolitikkens lavere budgetter. Udvalget gentager, at ifølge artikel 174 i EUF-traktaten skal Unionen udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Udvalget advarer om utilstrækkeligheden af de foranstaltninger, der er truffet for at mindske forskellene mellem regionerne med henblik på at tackle udfordringerne, herunder de demografiske, og for at fremme bredere adgang til Horisont Europa; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over risikoen for voksende uligheder mellem byer og regioner, der i særlig grad nyder godt af rammeprogrammet for forskning og innovation, hvis budget vil stige, og andre, der vil føle konsekvenserne af samhørighedspolitikkens lavere budgetter. Udvalget gentager, at ifølge artikel 174 i EUF-traktaten skal Unionen udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Udvalget advarer om utilstrækkeligheden af de foranstaltninger, der er truffet for at mindske forskellene mellem regionerne med henblik på at tackle udfordringerne, herunder de demografiske, og for at fremme bredere adgang til Horisont Europa;

| 4. | opfordrer til en reel bevidsthed om den topkvalitet, der findes i alle EU's medlemsstater og regioner, for at højne den videnskabelige topkvalitet i hele EU og ikke blot i nogle få større regioner og storbyområder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til en reel bevidsthed om den topkvalitet, der findes i alle EU's medlemsstater og regioner, for at højne den videnskabelige topkvalitet i hele EU og ikke blot i nogle få større regioner og storbyområder;

| 5. | fremhæver de store forbedringer, der er sket i Horisont Europa-programmets håndtering af vilkårene for innovation på lokalt og regionalt plan, men beklager dybt den fortsatte manglende vilje til at anerkende, at den videnskabelige topkvalitets territoriale forankring, de regionale økosystemers og innovationshubs' bidrag til dynamikken i EU samt de lokale og regionale myndigheders rolle for programmeringen og iværksættelsen af forsknings- og innovationspolitikkerne. Udvalget mener, at en fuldstændig anerkendelse af de regionale økosystemer og innovationshubs forudsætter indførelsen af en formel definition af dem; |
| --- | --- |

5.

fremhæver de store forbedringer, der er sket i Horisont Europa-programmets håndtering af vilkårene for innovation på lokalt og regionalt plan, men beklager dybt den fortsatte manglende vilje til at anerkende, at den videnskabelige topkvalitets territoriale forankring, de regionale økosystemers og innovationshubs' bidrag til dynamikken i EU samt de lokale og regionale myndigheders rolle for programmeringen og iværksættelsen af forsknings- og innovationspolitikkerne. Udvalget mener, at en fuldstændig anerkendelse af de regionale økosystemer og innovationshubs forudsætter indførelsen af en formel definition af dem;

| 6. | opfordrer indtrængende til fuld inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i den strategiske planlægning, der vil være bestemmende for gennemførelsen af Horisont Europa-programmet og i den forbindelse hensyntagen til strategier om intelligent specialisering; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende til fuld inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i den strategiske planlægning, der vil være bestemmende for gennemførelsen af Horisont Europa-programmet og i den forbindelse hensyntagen til strategier om intelligent specialisering;

| 7. | finder det nødvendigt at anerkende den territoriale indvirkning som værende en af bestanddelene i en konsekvensanalyse, når man evaluerer programmet og dets projekter; |
| --- | --- |

7.

finder det nødvendigt at anerkende den territoriale indvirkning som værende en af bestanddelene i en konsekvensanalyse, når man evaluerer programmet og dets projekter;

| 8. | finder det altafgørende, at den nødvendige koordinering mellem europæiske, nationale, regionale og lokale innovationspolitikker oplyses klart, og at de lokale og regionale myndigheder inddrages i Det Europæiske Innovationsråd; |
| --- | --- |

8.

finder det altafgørende, at den nødvendige koordinering mellem europæiske, nationale, regionale og lokale innovationspolitikker oplyses klart, og at de lokale og regionale myndigheder inddrages i Det Europæiske Innovationsråd;

| 9. | yder sin fulde støtte til de ny europæiske partnerskaber og til de samfinansierede aktiviteter, der kan blive velegnede finansieringsinstrumenter for de tværregionale samarbejdsprojekter og programmer, der ledes af konsortierne for de regionale økosystemer og innovationshubs (tiltag til indbyrdes forbindelser mellem territorierne). Udvalget anmoder om, at en betragtelig del af Horisont Europa-programmet iværksættes gennem disse foranstaltninger, navnlig under søjle II og III; |
| --- | --- |

9.

yder sin fulde støtte til de ny europæiske partnerskaber og til de samfinansierede aktiviteter, der kan blive velegnede finansieringsinstrumenter for de tværregionale samarbejdsprojekter og programmer, der ledes af konsortierne for de regionale økosystemer og innovationshubs (tiltag til indbyrdes forbindelser mellem territorierne). Udvalget anmoder om, at en betragtelig del af Horisont Europa-programmet iværksættes gennem disse foranstaltninger, navnlig under søjle II og III;

| 10. | udtrykker ønske om, at alle midler, der afsættes til samfinansiering af en aktion eller et handlingsprogram under Horisont Europa-programmet underlægges de retlige regler, der gælder for dette program, navnlig bestemmelserne vedrørende statsstøtte; |
| --- | --- |

10.

udtrykker ønske om, at alle midler, der afsættes til samfinansiering af en aktion eller et handlingsprogram under Horisont Europa-programmet underlægges de retlige regler, der gælder for dette program, navnlig bestemmelserne vedrørende statsstøtte;

| 11. | finder det absolut nødvendigt at udstikke en præcis ramme for synergierne mellem de respektive fonde og rammeprogrammet omkring 5C-princippet (coherence, complementarity, compatibility, co-construction, recognition of local stakeholder collectives) (sammenhæng, komplementaritet, forenelighed, fælles opbygning, anerkendelse af lokale aktørers grupperinger). Udvalget understreger den altafgørende betydning af en effektiv fælles opbygning, navnlig med henblik på iværksættelsen af kvalitetsmærket; |
| --- | --- |

11.

finder det absolut nødvendigt at udstikke en præcis ramme for synergierne mellem de respektive fonde og rammeprogrammet omkring 5C-princippet (coherence, complementarity, compatibility, co-construction, recognition of local stakeholder collectives) (sammenhæng, komplementaritet, forenelighed, fælles opbygning, anerkendelse af lokale aktørers grupperinger). Udvalget understreger den altafgørende betydning af en effektiv fælles opbygning, navnlig med henblik på iværksættelsen af kvalitetsmærket;

| 12. | modsætter sig kraftigt, at medlemsstaterne systematisk kan afgøre, hvorvidt en del af midlerne fra samhørighedspolitikken kan overføres til Horisont Europa-programmet. Udvalget insisterer kraftigt på, at denne mulighed skal afgøres af den berørte forvaltningsmyndighed, og at bestemmelserne om anvendelsen af disse midler aftales mellem denne myndighed og Kommissionen og sikrer at midlerne sendes tilbage til det berørte geografisk område; |
| --- | --- |

12.

modsætter sig kraftigt, at medlemsstaterne systematisk kan afgøre, hvorvidt en del af midlerne fra samhørighedspolitikken kan overføres til Horisont Europa-programmet. Udvalget insisterer kraftigt på, at denne mulighed skal afgøres af den berørte forvaltningsmyndighed, og at bestemmelserne om anvendelsen af disse midler aftales mellem denne myndighed og Kommissionen og sikrer at midlerne sendes tilbage til det berørte geografisk område;

| 13. | understreger betydningen og merværdien af aktionen »Støtte til europæiske innovative økosystemer« i søjle III. Udvalget anmoder om, at budgettet herfor øges betydeligt, og at denne tilgang navnlig vedrører regionale økosystemer og innovationshubs; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen og merværdien af aktionen »Støtte til europæiske innovative økosystemer« i søjle III. Udvalget anmoder om, at budgettet herfor øges betydeligt, og at denne tilgang navnlig vedrører regionale økosystemer og innovationshubs;

| 14. | frygter, at der i forbindelse med søjle II er risiko for en banalisering af »missionerne« og anmoder om, at man vender tilbage til den operationelle tilgang med fælles opbygning, som blev foreslået i Lamy-rapporten. Udvalget er ligeledes bekymret over den svage plads, som samfundsvidenskab og de humanistiske videnskaber har fået. Udvalget anmoder om en udvidelse af emnerne, der indgår i klyngen »Inklusive og sikre samfund«; |
| --- | --- |

14.

frygter, at der i forbindelse med søjle II er risiko for en banalisering af »missionerne« og anmoder om, at man vender tilbage til den operationelle tilgang med fælles opbygning, som blev foreslået i Lamy-rapporten. Udvalget er ligeledes bekymret over den svage plads, som samfundsvidenskab og de humanistiske videnskaber har fået. Udvalget anmoder om en udvidelse af emnerne, der indgår i klyngen »Inklusive og sikre samfund«;

| 15. | opfordrer til, at man i klyngen »Fødevarer og naturressourcer« på landbrugsområdet prioriterer forskning i agroøkologiske produktionsmetoder og agroskovbrug samt i udvikling af lokale agrofødevaresystemer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at man i klyngen »Fødevarer og naturressourcer« på landbrugsområdet prioriterer forskning i agroøkologiske produktionsmetoder og agroskovbrug samt i udvikling af lokale agrofødevaresystemer;

| 16. | bemærker, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Udvalget understreger, at det er vigtigt at tage denne udtalelses forslag i betragtning, således at konklusionerne af arbejdet i taskforcen om subsidiaritet konkret kan iværksættes. |
| --- | --- |

16.

bemærker, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Udvalget understreger, at det er vigtigt at tage denne udtalelses forslag i betragtning, således at konklusionerne af arbejdet i taskforcen om subsidiaritet konkret kan iværksættes.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/125

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

(2018/C 461/12)

| Hovedordfører: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), formand for departementsrådet i Finistère |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014
  COM(2018) 390 final |

Hovedordfører:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), formand for departementsrådet i Finistère

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014

COM(2018) 390 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I henhold til den flerårige finansielle ramme, der er fastsat i forordning (EU) xx/xx[6], skal Unionens budget fortsat støtte fiskeri- og havpolitikkerne. EHFF-budgettet bør beløbe sig til 6 140 000 000  mio. EUR i nuværende priser. EHFF-midlerne bør opdeles mellem delt, direkte og indirekte forvaltning.
  Der bør tildeles
  5 311 000 000 EUR til støtte under delt forvaltning og
  829 000 000
  EUR til støtte under direkte og indirekte forvaltning. Med henblik på at sikre stabilitet, særlig når det drejer sig om at opfylde målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør fastsættelsen af de nationale tildelinger under delt forvaltning for programmeringsperioden 2021-2027 være baseret andelene fra perioden 2014-2020. Specifikke beløb bør forbeholdes regionerne i den yderste periferi, kontrol og håndhævelse og indsamling og behandling af data til fiskeriforvaltning og videnskabelige formål, mens beløb til endeligt og midlertidig ophør med fiskeriaktiviteter bør begrænses. | I henhold til den flerårige finansielle ramme, der er fastsat i forordning (EU) xx/xx[6], skal Unionens budget fortsat støtte fiskeri- og havpolitikkerne. EHFF-budgettet
  bør opretholdes på samme niveau som i perioden 2014-2020. Det bør
  beløbe sig til 6 400 000 000  mio. EUR i nuværende priser. EHFF-midlerne bør opdeles mellem delt, direkte og indirekte forvaltning.
  90 % af det totale EHFF-budget (
  5 760 000 000 EUR
  ) bør afsættes
  til støtte under delt forvaltning og
  10 % (640 000 000
  EUR) til støtte under direkte og indirekte forvaltning. Med henblik på at sikre stabilitet, særlig når det drejer sig om at opfylde målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør fastsættelsen af de nationale tildelinger under delt forvaltning for programmeringsperioden 2021-2027 være baseret andelene fra perioden 2014-2020. Specifikke beløb bør forbeholdes regionerne i den yderste periferi, kontrol og håndhævelse og indsamling og behandling af data til fiskeriforvaltning og videnskabelige formål, mens beløb til endeligt og midlertidig ophør med fiskeriaktiviteter bør begrænses. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I henhold til den flerårige finansielle ramme, der er fastsat i forordning (EU) xx/xx[6], skal Unionens budget fortsat støtte fiskeri- og havpolitikkerne. EHFF-budgettet bør beløbe sig til 6 140 000 000  mio. EUR i nuværende priser. EHFF-midlerne bør opdeles mellem delt, direkte og indirekte forvaltning.
  Der bør tildeles
  5 311 000 000 EUR til støtte under delt forvaltning og
  829 000 000
  EUR til støtte under direkte og indirekte forvaltning. Med henblik på at sikre stabilitet, særlig når det drejer sig om at opfylde målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør fastsættelsen af de nationale tildelinger under delt forvaltning for programmeringsperioden 2021-2027 være baseret andelene fra perioden 2014-2020. Specifikke beløb bør forbeholdes regionerne i den yderste periferi, kontrol og håndhævelse og indsamling og behandling af data til fiskeriforvaltning og videnskabelige formål, mens beløb til endeligt og midlertidig ophør med fiskeriaktiviteter bør begrænses.

I henhold til den flerårige finansielle ramme, der er fastsat i forordning (EU) xx/xx[6], skal Unionens budget fortsat støtte fiskeri- og havpolitikkerne. EHFF-budgettet
  bør opretholdes på samme niveau som i perioden 2014-2020. Det bør
  beløbe sig til 6 400 000 000  mio. EUR i nuværende priser. EHFF-midlerne bør opdeles mellem delt, direkte og indirekte forvaltning.
  90 % af det totale EHFF-budget (
  5 760 000 000 EUR
  ) bør afsættes
  til støtte under delt forvaltning og
  10 % (640 000 000
  EUR) til støtte under direkte og indirekte forvaltning. Med henblik på at sikre stabilitet, særlig når det drejer sig om at opfylde målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør fastsættelsen af de nationale tildelinger under delt forvaltning for programmeringsperioden 2021-2027 være baseret andelene fra perioden 2014-2020. Specifikke beløb bør forbeholdes regionerne i den yderste periferi, kontrol og håndhævelse og indsamling og behandling af data til fiskeriforvaltning og videnskabelige formål, mens beløb til endeligt og midlertidig ophør med fiskeriaktiviteter bør begrænses.

Begrundelse

Budgettildelingen bør være på samme niveau som før. 90/10-fordelingen mellem delt, direkte og indirekte forvaltning bør genindføres (i stedet for de foreslåede 86 % til delt forvaltning.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (10) | EHFF bør baseres på fire prioriteter: fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. Disse prioriteter bør forfølges gennem delt, direkte og indirekte forvaltning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(10)

EHFF bør baseres på fire prioriteter: fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. Disse prioriteter bør forfølges gennem delt, direkte og indirekte forvaltning.

| (10) | EHFF bør baseres på fire prioriteter: fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. Disse prioriteter bør forfølges gennem delt, direkte og indirekte forvaltning.
  I betragtning af de aktuelle udfordringer, som fiskerisektoren og havpolitikkerne står over for, er det særlig vigtigt, at det i den nye EHFF sikres, at midlerne er let tilgængelige for støttemodtagerne. |
| --- | --- |

(10)

EHFF bør baseres på fire prioriteter: fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. Disse prioriteter bør forfølges gennem delt, direkte og indirekte forvaltning.
  I betragtning af de aktuelle udfordringer, som fiskerisektoren og havpolitikkerne står over for, er det særlig vigtigt, at det i den nye EHFF sikres, at midlerne er let tilgængelige for støttemodtagerne.

Begrundelse

De fire prioriteter hilses velkommen, men der bør være mere tydelig fokus på støttemodtagernes interesser.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 12a (ny)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | EHFF bør ligeledes bidrage til FN's øvrige mål for bæredygtig udvikling (SDG). Den foreliggende forordning vedrører navnlig følgende mål:




  SDG 1 — Afskaf fattigdom: EHFF bidrager sammen med ELFUL til at forbedre levevilkårene for de mest sårbare kystsamfund, navnlig dem, der er afhængige af en enkelt fiskeressource, der er truet af overfiskeri, globale forandringer eller miljøproblemer.




  SDG 3 — Sundhed og trivsel: EHFF bidrager sammen med ELFUL til bekæmpelse af forureningen af de kystnære farvande, som forårsager endemiske sygdomme, og til at sikre en høj kvalitet af fødevarer fra fiskeri og landbrug.




  SDG 7 — Bæredygtig energi: Ved at finansiere den blå økonomi fremmer EHFF sammen med de midler, der er målrettet Horisont 2020, anvendelsen af vedvarende havenergi og sikrer, at udviklingen er forenelig med beskyttelsen af havmiljøet og bevarelsen af fiskeressourcerne.




  SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst: EHFF bidrager sammen med ESF til udviklingen af den blå økonomi, som er en kilde til økonomisk vækst. EHFF sørger desuden for, at denne økonomiske vækst skaber anstændige jobs i kystsamfundene. EHFF bidrager i øvrigt til at forbedre fiskernes arbejdsvilkår.




  SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion: EHFF bidrager til omstillingen til ressourceeffektivitet og mindre spild af natur- og energiressourcer.




  SDG 13 — Klimaindsats: EHFF afsætter en del af sit budget til bekæmpelse af klimaforandringer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EHFF bør ligeledes bidrage til FN's øvrige mål for bæredygtig udvikling (SDG). Den foreliggende forordning vedrører navnlig følgende mål:

SDG 1 — Afskaf fattigdom: EHFF bidrager sammen med ELFUL til at forbedre levevilkårene for de mest sårbare kystsamfund, navnlig dem, der er afhængige af en enkelt fiskeressource, der er truet af overfiskeri, globale forandringer eller miljøproblemer.

SDG 3 — Sundhed og trivsel: EHFF bidrager sammen med ELFUL til bekæmpelse af forureningen af de kystnære farvande, som forårsager endemiske sygdomme, og til at sikre en høj kvalitet af fødevarer fra fiskeri og landbrug.

SDG 7 — Bæredygtig energi: Ved at finansiere den blå økonomi fremmer EHFF sammen med de midler, der er målrettet Horisont 2020, anvendelsen af vedvarende havenergi og sikrer, at udviklingen er forenelig med beskyttelsen af havmiljøet og bevarelsen af fiskeressourcerne.

SDG 8 — Anstændige jobs og økonomisk vækst: EHFF bidrager sammen med ESF til udviklingen af den blå økonomi, som er en kilde til økonomisk vækst. EHFF sørger desuden for, at denne økonomiske vækst skaber anstændige jobs i kystsamfundene. EHFF bidrager i øvrigt til at forbedre fiskernes arbejdsvilkår.

SDG 12 — Ansvarligt forbrug og produktion: EHFF bidrager til omstillingen til ressourceeffektivitet og mindre spild af natur- og energiressourcer.

SDG 13 — Klimaindsats: EHFF afsætter en del af sit budget til bekæmpelse af klimaforandringer.

Begrundelse

EU har spillet en vigtig rolle i at udforme den globale 2030-dagsorden og har forpligtet sig til i høj grad at bidrage til opfyldelsen af de 17 mål (meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 22. november 2016 — COM(2016) 739).

Anbefalet ændring 4

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (26) | Grundet de udfordringer, der er forbundet med at opfylde den fælles fiskeripolitiks bevaringsmålsætninger, bør EHFF have mulighed for at støtte foranstaltninger til forvaltning af fiskeriet og fiskerflåderne. I denne forbindelse forbliver støtte til tilpasning af flåden sommetider nødvendig for visse flådesegmenter og havområder Sådan støtte bør være nøje målrettet til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og tage sigte på at skabe balance mellem fiskerikapaciteten og de tilgængelige fiskerimuligheder. Derfor bør EHFF have mulighed for at støtte endeligt ophør med fiskeriaktiviteter i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder. Denne støtte bør være et redskab i handlingsplanerne til justering af de flådesegmenter, hvor der er konstateret strukturel overkapacitet, jf. artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og vil blive gennemført, enten ved at fiskerfartøjet hugges op, eller ved at det oplægges og ombygges til andre aktiviteter. Hvis ombygningen fører til øget pres på det marine økosystem fra rekreativt fiskeri, bør støtten kun ydes, hvis den er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og med målsætningerne i de relevante flerårige planer. Med henblik på at sikre, at den strukturelle tilpasning af flåden hænger sammen med bevarelsesmålsætningerne, bør støtte til endeligt ophør med fiskeriaktiviteter være betinget af og knyttet til opnåelsen af resultater. Den bør derfor gennemføres ved hjælp af finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser). Under den mekanisme bør medlemsstaterne ikke modtage godtgørelse fra Kommissionen for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter på grundlag af de faktiske omkostninger, men i stedet på grundlag af opfyldelsen af betingelser og opnåelsen af resultater. Til dette formål bør Kommissionen i en delegeret retsakt fastsætte sådanne betingelser, som bør være knyttet til opfyldelsen af bevarelsesmålsætninger i den fælles fiskeripolitik. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(26)

Grundet de udfordringer, der er forbundet med at opfylde den fælles fiskeripolitiks bevaringsmålsætninger, bør EHFF have mulighed for at støtte foranstaltninger til forvaltning af fiskeriet og fiskerflåderne. I denne forbindelse forbliver støtte til tilpasning af flåden sommetider nødvendig for visse flådesegmenter og havområder Sådan støtte bør være nøje målrettet til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og tage sigte på at skabe balance mellem fiskerikapaciteten og de tilgængelige fiskerimuligheder. Derfor bør EHFF have mulighed for at støtte endeligt ophør med fiskeriaktiviteter i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder. Denne støtte bør være et redskab i handlingsplanerne til justering af de flådesegmenter, hvor der er konstateret strukturel overkapacitet, jf. artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og vil blive gennemført, enten ved at fiskerfartøjet hugges op, eller ved at det oplægges og ombygges til andre aktiviteter. Hvis ombygningen fører til øget pres på det marine økosystem fra rekreativt fiskeri, bør støtten kun ydes, hvis den er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og med målsætningerne i de relevante flerårige planer. Med henblik på at sikre, at den strukturelle tilpasning af flåden hænger sammen med bevarelsesmålsætningerne, bør støtte til endeligt ophør med fiskeriaktiviteter være betinget af og knyttet til opnåelsen af resultater. Den bør derfor gennemføres ved hjælp af finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser). Under den mekanisme bør medlemsstaterne ikke modtage godtgørelse fra Kommissionen for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter på grundlag af de faktiske omkostninger, men i stedet på grundlag af opfyldelsen af betingelser og opnåelsen af resultater. Til dette formål bør Kommissionen i en delegeret retsakt fastsætte sådanne betingelser, som bør være knyttet til opfyldelsen af bevarelsesmålsætninger i den fælles fiskeripolitik.

| 26) | Grundet de udfordringer, der er forbundet med at opfylde den fælles fiskeripolitiks bevaringsmålsætninger, bør EHFF have mulighed for at støtte foranstaltninger til forvaltning af fiskeriet og fiskerflåderne
  som nævnt i den betænkning, Europa-Parlamentet vedtog om »Forvaltningen af fiskerflåderne i regionerne i EU's yderste periferi«.
  I denne forbindelse forbliver støtte til tilpasning af flåden sommetider nødvendig for visse flådesegmenter og havområder Sådan støtte bør være nøje målrettet til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og tage sigte på at skabe balance mellem fiskerikapaciteten og de tilgængelige fiskerimuligheder. Derfor bør EHFF have mulighed for at støtte endeligt ophør med fiskeriaktiviteter i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder. Denne støtte bør være et redskab i handlingsplanerne til justering af de flådesegmenter, hvor der er konstateret strukturel overkapacitet, jf. artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og vil blive gennemført, enten ved at fiskerfartøjet hugges op, eller ved at det oplægges og ombygges til andre aktiviteter. Hvis ombygningen fører til øget pres på det marine økosystem fra rekreativt fiskeri, bør støtten kun ydes, hvis den er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og med målsætningerne i de relevante flerårige planer. Med henblik på at sikre, at den strukturelle tilpasning af flåden hænger sammen med bevarelsesmålsætningerne, bør støtte til endeligt ophør med fiskeriaktiviteter være betinget af og knyttet til opnåelsen af resultater. Den bør derfor gennemføres ved hjælp af finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser). Under den mekanisme bør medlemsstaterne ikke modtage godtgørelse fra Kommissionen for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter på grundlag af de faktiske omkostninger, men i stedet på grundlag af opfyldelsen af betingelser og opnåelsen af resultater. Til dette formål bør Kommissionen i en delegeret retsakt fastsætte sådanne betingelser, som bør være knyttet til opfyldelsen af bevarelsesmålsætninger i den fælles fiskeripolitik. |
| --- | --- |

26)

Grundet de udfordringer, der er forbundet med at opfylde den fælles fiskeripolitiks bevaringsmålsætninger, bør EHFF have mulighed for at støtte foranstaltninger til forvaltning af fiskeriet og fiskerflåderne
  som nævnt i den betænkning, Europa-Parlamentet vedtog om »Forvaltningen af fiskerflåderne i regionerne i EU's yderste periferi«.
  I denne forbindelse forbliver støtte til tilpasning af flåden sommetider nødvendig for visse flådesegmenter og havområder Sådan støtte bør være nøje målrettet til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og tage sigte på at skabe balance mellem fiskerikapaciteten og de tilgængelige fiskerimuligheder. Derfor bør EHFF have mulighed for at støtte endeligt ophør med fiskeriaktiviteter i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten ikke modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder. Denne støtte bør være et redskab i handlingsplanerne til justering af de flådesegmenter, hvor der er konstateret strukturel overkapacitet, jf. artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og vil blive gennemført, enten ved at fiskerfartøjet hugges op, eller ved at det oplægges og ombygges til andre aktiviteter. Hvis ombygningen fører til øget pres på det marine økosystem fra rekreativt fiskeri, bør støtten kun ydes, hvis den er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og med målsætningerne i de relevante flerårige planer. Med henblik på at sikre, at den strukturelle tilpasning af flåden hænger sammen med bevarelsesmålsætningerne, bør støtte til endeligt ophør med fiskeriaktiviteter være betinget af og knyttet til opnåelsen af resultater. Den bør derfor gennemføres ved hjælp af finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser). Under den mekanisme bør medlemsstaterne ikke modtage godtgørelse fra Kommissionen for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter på grundlag af de faktiske omkostninger, men i stedet på grundlag af opfyldelsen af betingelser og opnåelsen af resultater. Til dette formål bør Kommissionen i en delegeret retsakt fastsætte sådanne betingelser, som bør være knyttet til opfyldelsen af bevarelsesmålsætninger i den fælles fiskeripolitik.

Begrundelse

I Europa-Parlamentets betænkning (A8-0138/2017) af ordfører Ulrike Rodust foreslår man at tillade offentlig finansiering til renovering af fiskeriflåden i regionerne i den yderste periferi.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kystfiskeri af mindre omfang udføres fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber. Denne sektor udgør næsten 75 % af alle fiskerfartøjer registreret i Unionen og næsten halvdelen af al beskæftigelse i fiskerisektoren. Erhvervsdrivende inden for kystfiskeri af mindre omfang er særlig afhængige af sunde fiskebestande til deres primære indtægtskilde. EHFF bør derfor give dem præferencebehandling gennem en støtteintensitet på 100 %, herunder til operationer, der vedrører kontrol og håndhævelse, med henblik på at fremme bæredygtige fangstmetoder. Desuden bør visse støtteområder være forbeholdt små støttemodtagere i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder, nemlig anskaffelse af et brugt fartøj
  og udskiftning eller modernisering af et fartøjs motor.
  Derudover bør medlemsstaterne i deres program indarbejde en handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, som bør overvåges på grundlag af indikatorer, for hvilke der bør fastsættes delmål og mål. | Kystfiskeri af mindre omfang udføres fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber, og omfatter fiskeri
  og skaldyrsfiskeri til fods.
  Denne sektor udgør næsten 75 % af alle fiskerfartøjer registreret i Unionen og næsten halvdelen af al beskæftigelse i fiskerisektoren. Erhvervsdrivende inden for kystfiskeri af mindre omfang er særlig afhængige af sunde fiskebestande til deres primære indtægtskilde. EHFF bør derfor give dem præferencebehandling gennem en støtteintensitet på 100 %, herunder til operationer, der vedrører kontrol og håndhævelse, med henblik på at fremme bæredygtige fangstmetoder. Desuden bør visse støtteområder være forbeholdt små støttemodtagere i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder, nemlig anskaffelse af et brugt fartøj
  eller bygning af et nyt fartøj, som ikke medfører en øgning af kapaciteten eller fiskeriindsatsen.
  Derudover bør medlemsstaterne i deres program indarbejde en handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, som bør overvåges på grundlag af indikatorer, for hvilke der bør fastsættes delmål og mål. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Kystfiskeri af mindre omfang udføres fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber. Denne sektor udgør næsten 75 % af alle fiskerfartøjer registreret i Unionen og næsten halvdelen af al beskæftigelse i fiskerisektoren. Erhvervsdrivende inden for kystfiskeri af mindre omfang er særlig afhængige af sunde fiskebestande til deres primære indtægtskilde. EHFF bør derfor give dem præferencebehandling gennem en støtteintensitet på 100 %, herunder til operationer, der vedrører kontrol og håndhævelse, med henblik på at fremme bæredygtige fangstmetoder. Desuden bør visse støtteområder være forbeholdt små støttemodtagere i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder, nemlig anskaffelse af et brugt fartøj
  og udskiftning eller modernisering af et fartøjs motor.
  Derudover bør medlemsstaterne i deres program indarbejde en handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, som bør overvåges på grundlag af indikatorer, for hvilke der bør fastsættes delmål og mål.

Kystfiskeri af mindre omfang udføres fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m, som ikke anvender trukne redskaber, og omfatter fiskeri
  og skaldyrsfiskeri til fods.
  Denne sektor udgør næsten 75 % af alle fiskerfartøjer registreret i Unionen og næsten halvdelen af al beskæftigelse i fiskerisektoren. Erhvervsdrivende inden for kystfiskeri af mindre omfang er særlig afhængige af sunde fiskebestande til deres primære indtægtskilde. EHFF bør derfor give dem præferencebehandling gennem en støtteintensitet på 100 %, herunder til operationer, der vedrører kontrol og håndhævelse, med henblik på at fremme bæredygtige fangstmetoder. Desuden bør visse støtteområder være forbeholdt små støttemodtagere i flådesegmenter, hvor fiskerikapaciteten modsvarer de tilgængelige fiskerimuligheder, nemlig anskaffelse af et brugt fartøj
  eller bygning af et nyt fartøj, som ikke medfører en øgning af kapaciteten eller fiskeriindsatsen.
  Derudover bør medlemsstaterne i deres program indarbejde en handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, som bør overvåges på grundlag af indikatorer, for hvilke der bør fastsættes delmål og mål.

Begrundelse

EHFF-forordningen har til formål at bidrage til EU's politik for bekæmpelse af global opvarmning (betragtning 13). Udskiftning af fartøjers hovedmotorer og hjælpemotorer er et af de sjældne tiltag, der bidrager til målet, navnlig ved anvendelse af nye teknologier, og bør ikke begrænses til kystfiskeri. Fiskeri til fods bør tages i betragtning som kystfiskeri, og finansiering af nye fartøjer fremskynder udskiftningen af den europæiske fiskerflåde.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (29) | Som beskrevet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« står regionerne i den yderste periferi over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i traktaten, og har desuden bestemte aktiver til udvikling af en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtig udnyttelse af fiskeri og akvakultur for hver region i den yderste periferi vedlægges den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være forbeholdt til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. Det bør være EHFF at støtte godtgørelse af yderligere omkostninger, som regionerne i den yderste periferi skal afholde på grund af deres beliggende og karakter af øsamfund. Denne støtte bør begrænses til en procentdel af den samlede finansielle tildeling. Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitet, end der anvendes på andre operationer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(29)

Som beskrevet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« står regionerne i den yderste periferi over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i traktaten, og har desuden bestemte aktiver til udvikling af en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtig udnyttelse af fiskeri og akvakultur for hver region i den yderste periferi vedlægges den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være forbeholdt til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. Det bør være EHFF at støtte godtgørelse af yderligere omkostninger, som regionerne i den yderste periferi skal afholde på grund af deres beliggende og karakter af øsamfund. Denne støtte bør begrænses til en procentdel af den samlede finansielle tildeling. Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitet, end der anvendes på andre operationer.

| (29) | Som beskrevet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« står regionerne i den yderste periferi over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i traktaten, og har desuden bestemte aktiver til udvikling af en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtig udnyttelse af fiskeri og akvakultur for hver region i den yderste periferi vedlægges den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være forbeholdt til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. Det bør være EHFF at støtte godtgørelse af yderligere omkostninger, som regionerne i den yderste periferi skal afholde på grund af deres beliggende og karakter af øsamfund. Denne støtte bør begrænses til en procentdel af den samlede finansielle tildeling.
  Derudover bør man overveje specifikke bestemmelser for støtte fra EHFF til aktiviteter i disse regioner med henblik på beskyttelse og genopretning af biodiversiteten i hav- og kystområder samt økosystemerne, investeringer i fiskerflåden og produktive investeringer i akvakultur og forarbejdningsindustrien. For så vidt angår investeringer i fiskerflåden, bør EHFF støtte specifikke foranstaltninger for disse regioner under hensyntagen til deres karakteristika og geografiske betingelser og sikre en bæredygtig ligevægt mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder i henhold til Europa-Parlamentets beslutning »Forvaltningen af fiskerflåderne i regionerne i den yderste periferi«.
  Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitet, end der anvendes på andre operationer. |
| --- | --- |

(29)

Som beskrevet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« står regionerne i den yderste periferi over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i traktaten, og har desuden bestemte aktiver til udvikling af en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtig udnyttelse af fiskeri og akvakultur for hver region i den yderste periferi vedlægges den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være forbeholdt til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. Det bør være EHFF at støtte godtgørelse af yderligere omkostninger, som regionerne i den yderste periferi skal afholde på grund af deres beliggende og karakter af øsamfund. Denne støtte bør begrænses til en procentdel af den samlede finansielle tildeling.
  Derudover bør man overveje specifikke bestemmelser for støtte fra EHFF til aktiviteter i disse regioner med henblik på beskyttelse og genopretning af biodiversiteten i hav- og kystområder samt økosystemerne, investeringer i fiskerflåden og produktive investeringer i akvakultur og forarbejdningsindustrien. For så vidt angår investeringer i fiskerflåden, bør EHFF støtte specifikke foranstaltninger for disse regioner under hensyntagen til deres karakteristika og geografiske betingelser og sikre en bæredygtig ligevægt mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder i henhold til Europa-Parlamentets beslutning »Forvaltningen af fiskerflåderne i regionerne i den yderste periferi«.
  Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitet, end der anvendes på andre operationer.

Begrundelse

Der bør fortsat være loft for den procentdel af støtten, der afsættes til kompensation for yderligere omkostninger i regionerne i den yderste periferi. Men den skrøbelige strukturelle sociale og økonomiske situation for regionerne i den yderste periferi og målsætningen om at fremme udviklingen af disse regioner samt at sikre balance og lige muligheder i alle EU's regioner berettiger særlige foranstaltninger.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (32) | EHFF bør have mulighed for at støtte fremme af bæredygtigudvikling af akvakultur, herunder ferskvandsakvakultur, til opdræt af vanddyr og dyrkning af planter til produktion af fødevarer og andre råvarer. Der findes fortsat komplekse administrative procedurer i nogle medlemsstater, f.eks. vanskelig adgang til plads og byrdefulde licensudstedelsesprocedurer, som gør det vanskeligt for sektoren at forbedre de opdrættede og dyrkede produkters image og konkurrenceevne. Støtte bør være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for akvakultur, der er udviklet på grundlag af forordning (EU) nr. 1380/2013. Navnlig bør støtte til miljømæssig bæredygtighed, produktive investeringer, innovation, tilegnelse af erhvervsmæssige færdigheder, forbedring af arbejdsvilkårene og kompensationsforanstaltninger, som leverer vigtige land- og naturforvaltningstjenester, være støtteberettiget. Tiltag inden for folkesundheden, akvakulturforsikringsordninger og tiltag inden for dyresundheden og -velfærden bør også være støtteberettiget. I tilfælde af produktive investeringer bør støtten kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU, som har en større løftestangseffekt på markederne og derfor er mere relevante end tilskud, når det drejer sig om at tage hånd om sektorens udfordringer med finansieringen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(32)

EHFF bør have mulighed for at støtte fremme af bæredygtigudvikling af akvakultur, herunder ferskvandsakvakultur, til opdræt af vanddyr og dyrkning af planter til produktion af fødevarer og andre råvarer. Der findes fortsat komplekse administrative procedurer i nogle medlemsstater, f.eks. vanskelig adgang til plads og byrdefulde licensudstedelsesprocedurer, som gør det vanskeligt for sektoren at forbedre de opdrættede og dyrkede produkters image og konkurrenceevne. Støtte bør være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for akvakultur, der er udviklet på grundlag af forordning (EU) nr. 1380/2013. Navnlig bør støtte til miljømæssig bæredygtighed, produktive investeringer, innovation, tilegnelse af erhvervsmæssige færdigheder, forbedring af arbejdsvilkårene og kompensationsforanstaltninger, som leverer vigtige land- og naturforvaltningstjenester, være støtteberettiget. Tiltag inden for folkesundheden, akvakulturforsikringsordninger og tiltag inden for dyresundheden og -velfærden bør også være støtteberettiget. I tilfælde af produktive investeringer bør støtten kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU, som har en større løftestangseffekt på markederne og derfor er mere relevante end tilskud, når det drejer sig om at tage hånd om sektorens udfordringer med finansieringen.

| (32) | EHFF bør have mulighed for at støtte fremme af bæredygtigudvikling af akvakultur, herunder ferskvandsakvakultur, til opdræt af vanddyr og dyrkning af planter til produktion af fødevarer og andre råvarer. Der findes fortsat komplekse administrative procedurer i nogle medlemsstater, f.eks. vanskelig adgang til plads og byrdefulde licensudstedelsesprocedurer, som gør det vanskeligt for sektoren at forbedre de opdrættede og dyrkede produkters image og konkurrenceevne. Støtte bør være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for akvakultur, der er udviklet på grundlag af forordning (EU) nr. 1380/2013. Navnlig bør støtte til miljømæssig bæredygtighed, produktive investeringer, innovation, tilegnelse af erhvervsmæssige færdigheder, forbedring af arbejdsvilkårene og kompensationsforanstaltninger, som leverer vigtige land- og naturforvaltningstjenester, være støtteberettiget. Tiltag inden for folkesundheden, akvakulturforsikringsordninger og tiltag inden for dyresundheden og -velfærden bør også være støtteberettiget. I tilfælde af produktive investeringer
  og bortset fra investeringer i regioner i den yderste periferi
  bør støtten kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU, som har en større løftestangseffekt på markederne og derfor er mere relevante end tilskud, når det drejer sig om at tage hånd om sektorens udfordringer med finansieringen. |
| --- | --- |

(32)

EHFF bør have mulighed for at støtte fremme af bæredygtigudvikling af akvakultur, herunder ferskvandsakvakultur, til opdræt af vanddyr og dyrkning af planter til produktion af fødevarer og andre råvarer. Der findes fortsat komplekse administrative procedurer i nogle medlemsstater, f.eks. vanskelig adgang til plads og byrdefulde licensudstedelsesprocedurer, som gør det vanskeligt for sektoren at forbedre de opdrættede og dyrkede produkters image og konkurrenceevne. Støtte bør være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for akvakultur, der er udviklet på grundlag af forordning (EU) nr. 1380/2013. Navnlig bør støtte til miljømæssig bæredygtighed, produktive investeringer, innovation, tilegnelse af erhvervsmæssige færdigheder, forbedring af arbejdsvilkårene og kompensationsforanstaltninger, som leverer vigtige land- og naturforvaltningstjenester, være støtteberettiget. Tiltag inden for folkesundheden, akvakulturforsikringsordninger og tiltag inden for dyresundheden og -velfærden bør også være støtteberettiget. I tilfælde af produktive investeringer
  og bortset fra investeringer i regioner i den yderste periferi
  bør støtten kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU, som har en større løftestangseffekt på markederne og derfor er mere relevante end tilskud, når det drejer sig om at tage hånd om sektorens udfordringer med finansieringen.

Begrundelse

Artikel 349 i TEUF tillader vedtagelse af særlige foranstaltninger for regionerne i den yderste periferi. De svage resultater blandt virksomhederne i den yderste periferi gør klart, at der er behov for fortsat at tillade alle former for støtte til virksomheder med henblik på at fremme produktive investeringer i disse regioner.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (34) | Forarbejdningsindustrien spiller en rolle, for så vidt angår tilgængeligheden og kvaliteten af fiskevarer og akvakulturprodukter. EHFF bør have mulighed for at støtte målrettede investeringer i industrien, forudsat at de bidrager til at opfylde målsætningerne for den fælles markedsordning.
  Denne
  støtte
  bør
  kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU og ikke via tilskud. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(34)

Forarbejdningsindustrien spiller en rolle, for så vidt angår tilgængeligheden og kvaliteten af fiskevarer og akvakulturprodukter. EHFF bør have mulighed for at støtte målrettede investeringer i industrien, forudsat at de bidrager til at opfylde målsætningerne for den fælles markedsordning.
  Denne
  støtte
  bør
  kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU og ikke via tilskud.

| (34) | Forarbejdningsindustrien spiller en rolle, for så vidt angår tilgængeligheden og kvaliteten af fiskevarer og akvakulturprodukter. EHFF bør have mulighed for at støtte målrettede investeringer i industrien, forudsat at de bidrager til at opfylde målsætningerne for den fælles markedsordning.
  Med undtagelse af lokale investeringer i regionerne i den yderste periferi, bør denne
  støtte kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU og ikke via tilskud. |
| --- | --- |

(34)

Forarbejdningsindustrien spiller en rolle, for så vidt angår tilgængeligheden og kvaliteten af fiskevarer og akvakulturprodukter. EHFF bør have mulighed for at støtte målrettede investeringer i industrien, forudsat at de bidrager til at opfylde målsætningerne for den fælles markedsordning.
  Med undtagelse af lokale investeringer i regionerne i den yderste periferi, bør denne
  støtte kun ydes gennem finansielle instrumenter og gennem InvestEU og ikke via tilskud.

Begrundelse

Artikel 349 i TEUF tillader vedtagelse af særlige foranstaltninger for regionerne i den yderste periferi. De svage resultater blandt virksomhederne i den yderste periferi gør klart, at der er behov for fortsat at tillade alle former for støtte til virksomheder med henblik på at fremme produktive investeringer i disse regioner.

Anbefalet ændring 9

Artikel 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   ... | 2.   ... |
| | (16) | »miljøhændelse«: utilsigtet naturfænomen eller menneskeskabt fænomen, der giver anledning til nedbrydelse af miljøet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   ...

2.   ...

(16)

(16)

»miljøhændelse«: utilsigtet naturfænomen eller menneskeskabt fænomen, der giver anledning til nedbrydelse af miljøet.

| (17) | »akvakulturbruger«: person som udfører en aktivitet i den af den pågældende medlemsstat anerkendte, kommercielle akvakultursektor, om bord på et akvakulturfartøj, eller hvis erhverv er akvakulturopdræt uden anvendelse af båd. |
| --- | --- |

(17)

(17)

»akvakulturbruger«: person som udfører en aktivitet i den af den pågældende medlemsstat anerkendte, kommercielle akvakultursektor, om bord på et akvakulturfartøj, eller hvis erhverv er akvakulturopdræt uden anvendelse af båd.

| (18) | »kystfiskeri«: erhvervsfiskeri, der udøves af fiskerfartøjer med en længde på under 24 m, inden for territorialfarvande, og som foretager fangstrejser på under 24 timer. |
| --- | --- |

(18)

(18)

»kystfiskeri«: erhvervsfiskeri, der udøves af fiskerfartøjer med en længde på under 24 m, inden for territorialfarvande, og som foretager fangstrejser på under 24 timer.

Begrundelse

Begrundelse

Begrebet miljøhændelse som anvendt i artikel 18, stk. 1, litra d), er ikke defineret. Begrebet bør defineres for at sikre, at det ikke gøres til genstand for fortolkninger, eller at Kommissionen gentagne gange skal besvare anmodninger om nærmere forklaringer.

Det er nødvendigt at inkludere en definition på »akvakulturbruger« i artikel 3 for at fastlægge disse fagpersoners arbejdsområde. Det samme gælder begrebet »kystfiskeri«, som er den mest fremherskende af de aktiviteter i Middelhavet, hvor man foretager fangstrejser på under et døgn.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Prioriteter | Prioriteter |
| EHFF bidrager til gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og havpolitikken. Den prioriterer følgende områder: | EHFF bidrager til gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og havpolitikken. Den prioriterer følgende områder: |
| (1) | fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Prioriteter

Prioriteter

EHFF bidrager til gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og havpolitikken. Den prioriterer følgende områder:

EHFF bidrager til gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og havpolitikken. Den prioriterer følgende områder:

(1)

fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer

| (1) | fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer |
| --- | --- |

(1)

fremme af bæredygtigt fiskeri og bevarelse af havets biologiske ressourcer

| (2) | bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder |
| --- | --- |

(2)

bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder

| (2) | bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder |
| --- | --- |

(2)

bidrag til fødevaresikkerheden i Unionen gennem konkurrence- og bæredygtig akvakultur og konkurrenceprægede og bæredygtige markeder

| (3) | fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund |
| --- | --- |

(3)

fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund

| (3) | fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund |
| --- | --- |

(3)

fremme af en bæredygtig blå økonomi og velstående kystsamfund

| (4) | styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. |
| --- | --- |

(4)

styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have.

| (4) | styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have. |
| --- | --- |

(4)

styrkelse af den internationale havforvaltning og muliggørelse af sikre, rene og bæredygtigt forvaltede have.

Støtte under EHFF bidrager til opnåelsen af Unionens miljømålsætninger og målsætninger vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Dette bidrag spores i overensstemmelse med metoden i bilag IV

Støtte under EHFF bidrager til opnåelsen af Unionens miljømålsætninger og målsætninger vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer
  , herunder støtte til gennemførelse af projekter der forbedrer opvækstmulighederne for fiskeyngel i overensstemmelse med vandrammedirektivet 2000/60/EF
  . Dette bidrag spores i overensstemmelse med metoden i bilag IV

, herunder støtte til gennemførelse af projekter der forbedrer opvækstmulighederne for fiskeyngel i overensstemmelse med vandrammedirektivet 2000/60/EF

Begrundelse

Begrundelse

Muligheden for at sikre en grøn omstilling baseret på en tæt sammentænkning af miljømæssig bæredygtighed, herunder forbedringer i vandløb som gyde- og opvækststeder for fisk bør bevares som målsætning for fonden.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Ud over de elementer, der henvises til i artikel 17 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser), skal programmet omfatte: | 3.   Ud over de elementer, der henvises til i artikel 17 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser), skal programmet omfatte: |
| a) | en analyse af situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler og fastlæggelse af, hvilke behov der skal tilgodeses i det relevante geografiske område, herunder, hvis det er relevant, havområder, der er dækket af programmet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Ud over de elementer, der henvises til i artikel 17 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser), skal programmet omfatte:

3.   Ud over de elementer, der henvises til i artikel 17 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser), skal programmet omfatte:

a)

en analyse af situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler og fastlæggelse af, hvilke behov der skal tilgodeses i det relevante geografiske område, herunder, hvis det er relevant, havområder, der er dækket af programmet

| a) | en analyse af situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler og fastlæggelse af, hvilke behov der skal tilgodeses i det relevante geografiske område, herunder, hvis det er relevant, havområder, der er dækket af programmet |
| --- | --- |

a)

en analyse af situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler og fastlæggelse af, hvilke behov der skal tilgodeses i det relevante geografiske område, herunder, hvis det er relevant, havområder, der er dækket af programmet

| b) | den handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, der er omhandlet i artikel 15 |
| --- | --- |

b)

den handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, der er omhandlet i artikel 15

| b) | den handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, der er omhandlet i artikel 15 |
| --- | --- |

b)

den handlingsplan for kystfiskeri af mindre omfang, der er omhandlet i artikel 15

| c) | de handlingsplaner for regionerne i den yderste periferi, der er omhandlet i stk. 4, såfremt det er relevant. |
| --- | --- |

c)

de handlingsplaner for regionerne i den yderste periferi, der er omhandlet i stk. 4, såfremt det er relevant.

| c) | de handlingsplaner for regionerne i den yderste periferi, der er omhandlet i stk. 4, såfremt det er relevant |
| --- | --- |

c)

de handlingsplaner for regionerne i den yderste periferi, der er omhandlet i stk. 4, såfremt det er relevant

| d) | handlingsplanen eller et regionalt operationelt program for de kompetente subnationale fiskeri- og søfartsmyndigheder, såfremt det er relevant. |
| --- | --- |

d)

d)

handlingsplanen eller et regionalt operationelt program for de kompetente subnationale fiskeri- og søfartsmyndigheder, såfremt det er relevant.

handlingsplanen eller et regionalt operationelt program for de kompetente subnationale fiskeri- og søfartsmyndigheder, såfremt det er relevant.

...

...

6.   Kommissionen vurderer programmet i henhold til artikel 18 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser). I sin vurdering tager den navnlig hensyn til følgende:

6.   Kommissionen vurderer programmet i henhold til artikel 18 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser). I sin vurdering tager den navnlig hensyn til følgende:

| a) | maksimeringen af programmets bidrag til de prioriteter, der er omhandlet i artikel 4 |
| --- | --- |

a)

maksimeringen af programmets bidrag til de prioriteter, der er omhandlet i artikel 4

| a) | maksimeringen af programmets bidrag til de prioriteter, der er omhandlet i artikel 4 |
| --- | --- |

a)

maksimeringen af programmets bidrag til de prioriteter, der er omhandlet i artikel 4

| b) | den balance mellem flådernes fiskerikapacitet og de disponible fiskerimuligheder, som medlemsstaterne årligt rapporterer, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

den balance mellem flådernes fiskerikapacitet og de disponible fiskerimuligheder, som medlemsstaterne årligt rapporterer, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| b) | den balance mellem flådernes fiskerikapacitet og de disponible fiskerimuligheder, som medlemsstaterne årligt rapporterer, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

den balance mellem flådernes fiskerikapacitet og de disponible fiskerimuligheder, som medlemsstaterne årligt rapporterer, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| c) | såfremt det er relevant, de flerårige forvaltningsplaner vedtaget i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltningsplanerne vedtaget i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 og, hvor det er relevant for Unionen, henstillingerne fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer |
| --- | --- |

c)

såfremt det er relevant, de flerårige forvaltningsplaner vedtaget i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltningsplanerne vedtaget i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 og, hvor det er relevant for Unionen, henstillingerne fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer

| c) | såfremt det er relevant, de flerårige forvaltningsplaner vedtaget i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltningsplanerne vedtaget i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 og, hvor det er relevant for Unionen, henstillingerne fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer |
| --- | --- |

c)

såfremt det er relevant, de flerårige forvaltningsplaner vedtaget i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltningsplanerne vedtaget i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 og, hvor det er relevant for Unionen, henstillingerne fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer

| d) | gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

d)

gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| d) | gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

d)

gennemførelsen af den landingsforpligtelse, der er omhandlet i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| e) | den seneste dokumentation om
  den bæredygtige blå
  økonomis socioøkonomiske performance
  , navnlig inden for fiskeri- og akvakultursektoren |
| --- | --- |

e)

den seneste dokumentation om
  den bæredygtige blå
  økonomis socioøkonomiske performance
  , navnlig inden for fiskeri- og akvakultursektoren

den seneste dokumentation om

økonomis socioøkonomiske performance

| e) | programmets forventede socioøkonomiske bidrag til
  den bæredygtige blå
  økonomi
  , navnlig inden for fiskeri- og akvakultursektoren |
| --- | --- |

e)

programmets forventede socioøkonomiske bidrag til
  den bæredygtige blå
  økonomi
  , navnlig inden for fiskeri- og akvakultursektoren

programmets forventede socioøkonomiske bidrag til

økonomi

| f) | de analyser, der er omhandlet i stk. 5, hvor det er relevant |
| --- | --- |

f)

de analyser, der er omhandlet i stk. 5, hvor det er relevant

| f) | de analyser, der er omhandlet i stk. 5, hvor det er relevant |
| --- | --- |

f)

de analyser, der er omhandlet i stk. 5, hvor det er relevant

| g) | programmets bidrag til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, idet støtte i forbindelse med Natura 2000-områder skal være i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

g)

programmets bidrag til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, idet støtte i forbindelse med Natura 2000-områder skal være i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF

| g) | programmets bidrag til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, idet støtte i forbindelse med Natura 2000-områder skal være i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF |
| --- | --- |

g)

programmets bidrag til bevarelse og genopretning af marine økosystemer, idet støtte i forbindelse med Natura 2000-områder skal være i overensstemmelse med de prioriterede aktionsplaner, der er fastlagt i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF

| h) | programmets bidrag til reduktion af mængden af havaffald i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv xx/xx (direktivet om mindskelse af visse plastprodukters indvirkning på miljøet) |
| --- | --- |

h)

programmets bidrag til reduktion af mængden af havaffald i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv xx/xx (direktivet om mindskelse af visse plastprodukters indvirkning på miljøet)

| h) | programmets bidrag til reduktion af mængden af havaffald i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv xx/xx (direktivet om mindskelse af visse plastprodukters indvirkning på miljøet) |
| --- | --- |

h)

programmets bidrag til reduktion af mængden af havaffald i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv xx/xx (direktivet om mindskelse af visse plastprodukters indvirkning på miljøet)

| i) | programmets bidrag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |
| --- | --- |

i)

programmets bidrag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

| i) | programmets bidrag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. |
| --- | --- |

i)

programmets bidrag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.

Begrundelse

Begrundelse

| 3, litra d) | Ved at lade medlemsstaterne udvikle regionale operationelle programmer, når de ønsker det, som led i den nationale programmering for de kompetente regioner på området kan der opnås mere intelligente udgifter og regionale specialiserede strategier inden for EHFF's finansieringsramme. |
| --- | --- |

3, litra d)

Ved at lade medlemsstaterne udvikle regionale operationelle programmer, når de ønsker det, som led i den nationale programmering for de kompetente regioner på området kan der opnås mere intelligente udgifter og regionale specialiserede strategier inden for EHFF's finansieringsramme.

| 6, litra e) | Kommissionen må, i forbindelse med sin evaluering af medlemsstaternes programmer, ikke nøjes med at tage højde for dataene, men skal også vurdere de foreslåede foranstaltningers socioøkonomiske bidrag. |
| --- | --- |

6, litra e)

Kommissionen må, i forbindelse med sin evaluering af medlemsstaternes programmer, ikke nøjes med at tage højde for dataene, men skal også vurdere de foreslåede foranstaltningers socioøkonomiske bidrag.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Enhver ansøgning om støtte fra EHFF, der indgives af en støttemodtager, antages ikke for en nærmere bestemt periode, der er fastsat i henhold til stk. 4, hvis den kompetente myndighed har fastslået, at den pågældende støttemodtager: | Enhver ansøgning om støtte fra EHFF, der indgives af en støttemodtager, antages ikke for en nærmere bestemt periode, der er fastsat i henhold til stk. 4, hvis den kompetente myndighed har fastslået, at den pågældende støttemodtager: |
| a) | har begået alvorlige overtrædelser i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 eller artikel 90 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009
  eller i henhold til anden lovgivning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Enhver ansøgning om støtte fra EHFF, der indgives af en støttemodtager, antages ikke for en nærmere bestemt periode, der er fastsat i henhold til stk. 4, hvis den kompetente myndighed har fastslået, at den pågældende støttemodtager:

Enhver ansøgning om støtte fra EHFF, der indgives af en støttemodtager, antages ikke for en nærmere bestemt periode, der er fastsat i henhold til stk. 4, hvis den kompetente myndighed har fastslået, at den pågældende støttemodtager:

a)

har begået alvorlige overtrædelser i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 eller artikel 90 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009
  eller i henhold til anden lovgivning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet

eller i henhold til anden lovgivning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet

| a) | har begået alvorlige overtrædelser i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 eller artikel 90 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 |
| --- | --- |

a)

har begået alvorlige overtrædelser i henhold til artikel 42 i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 eller artikel 90 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009

| b) | har været involveret i driften, forvaltningen eller ejerskabet af fiskerfartøjer, som er opført på Unionens liste over IUU-fartøjer, jf. artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008, eller af et fartøj, som fører et flag fra et land, der er opført på listen over ikkesamarbejdende tredjelande, jf. artikel 33 i nævnte forordning, eller |
| --- | --- |

b)

har været involveret i driften, forvaltningen eller ejerskabet af fiskerfartøjer, som er opført på Unionens liste over IUU-fartøjer, jf. artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008, eller af et fartøj, som fører et flag fra et land, der er opført på listen over ikkesamarbejdende tredjelande, jf. artikel 33 i nævnte forordning, eller

| b) | har været involveret i driften, forvaltningen eller ejerskabet af fiskerfartøjer, som er opført på Unionens liste over IUU-fartøjer, jf. artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008, eller af et fartøj, som fører et flag fra et land, der er opført på listen over ikkesamarbejdende tredjelande, jf. artikel 33 i nævnte forordning, eller |
| --- | --- |

b)

har været involveret i driften, forvaltningen eller ejerskabet af fiskerfartøjer, som er opført på Unionens liste over IUU-fartøjer, jf. artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008, eller af et fartøj, som fører et flag fra et land, der er opført på listen over ikkesamarbejdende tredjelande, jf. artikel 33 i nævnte forordning, eller

| c) | har begået en af de strafbare handlinger på miljøområdet, der er fastsat i artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF
  , hvis der ansøges om støtte i henhold til artikel 23. |
| --- | --- |

c)

har begået en af de strafbare handlinger på miljøområdet, der er fastsat i artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF
  , hvis der ansøges om støtte i henhold til artikel 23.

, hvis der ansøges om støtte i henhold til artikel 23.

| c) | har begået en af de strafbare handlinger på miljøområdet, der er fastsat i artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF. |
| --- | --- |

c)

har begået en af de strafbare handlinger på miljøområdet, der er fastsat i artikel 3 og 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF.

Begrundelse

Begrundelse

| a) | Forordning (EF) nr. 1005/2008 og (EF) nr. 1224/2009 indeholder en udtømmende liste over alvorlige overtrædelser. Der er ikke nogen grund til at udvide denne liste. |
| --- | --- |

a)

Forordning (EF) nr. 1005/2008 og (EF) nr. 1224/2009 indeholder en udtømmende liste over alvorlige overtrædelser. Der er ikke nogen grund til at udvide denne liste.

| c) | EHFF kan bruges til finansiering af akvakultur, fiskeri og den blå økonomi. Støttemodtagere skal ikke kunne modtage støtte fra EHFF, hvis de har gjort sig skyldige i alvorlige overtrædelser af EU-lovgivningen om miljøbeskyttelse. Akvakultur må ikke være den eneste aktivitet, der er omfattet af denne regel. |
| --- | --- |

c)

EHFF kan bruges til finansiering af akvakultur, fiskeri og den blå økonomi. Støttemodtagere skal ikke kunne modtage støtte fra EHFF, hvis de har gjort sig skyldige i alvorlige overtrædelser af EU-lovgivningen om miljøbeskyttelse. Akvakultur må ikke være den eneste aktivitet, der er omfattet af denne regel.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Artikel 13

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Følgende operationer er ikke støtteberettigede i medfør af EHFF: | Følgende operationer er ikke støtteberettigede i medfør af EHFF: |
| a) | operationer, der øger et fiskerfartøjs fiskerikapacitet, eller som støtter erhvervelsen af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Følgende operationer er ikke støtteberettigede i medfør af EHFF:

Følgende operationer er ikke støtteberettigede i medfør af EHFF:

a)

operationer, der øger et fiskerfartøjs fiskerikapacitet, eller som støtter erhvervelsen af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk

| a) | operationer, der øger et fiskerfartøjs fiskerikapacitet, eller som støtter erhvervelsen af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk |
| --- | --- |

a)

operationer, der øger et fiskerfartøjs fiskerikapacitet, eller som støtter erhvervelsen af udstyr, der øger et fiskerfartøjs evne til at spore fisk

| b) | bygning og erhvervelse af fiskerfartøjer eller indførsel af fiskerfartøjer, medmindre andet er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

b)

bygning og erhvervelse af fiskerfartøjer eller indførsel af fiskerfartøjer, medmindre andet er fastsat i denne forordning

| b) | bygning og erhvervelse af fiskerfartøjer eller indførsel af fiskerfartøjer, medmindre andet er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

b)

bygning og erhvervelse af fiskerfartøjer eller indførsel af fiskerfartøjer, medmindre andet er fastsat i denne forordning

| c) | overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer til tredjelande, herunder gennem oprettelse af joint ventures med partnere i disse lande |
| --- | --- |

c)

overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer til tredjelande, herunder gennem oprettelse af joint ventures med partnere i disse lande

| c) | overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer til tredjelande, herunder gennem oprettelse af joint ventures med partnere i disse lande |
| --- | --- |

c)

overførsel eller omflagning af fiskerfartøjer til tredjelande, herunder gennem oprettelse af joint ventures med partnere i disse lande

| d) | midlertidigt eller varigt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

d)

midlertidigt eller varigt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er fastsat i denne forordning

| d) | midlertidigt eller varigt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

d)

midlertidigt eller varigt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er fastsat i denne forordning

| e) | forsøgsfiskeri |
| --- | --- |

e)

forsøgsfiskeri

| e) | forsøgsfiskeri |
| --- | --- |

e)

forsøgsfiskeri

| f) | overførsel af en virksomheds ejerskab |
| --- | --- |

f)

overførsel af en virksomheds ejerskab

| f) | overførsel af en virksomheds ejerskab |
| --- | --- |

f)

overførsel af en virksomheds ejerskab

| g) | direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er en bevaringsforanstaltning i henhold til en EU-retsakt eller i tilfælde af forsøg med udsætning |
| --- | --- |

g)

direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er en bevaringsforanstaltning i henhold til en EU-retsakt eller i tilfælde af forsøg med udsætning

| g) | direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er en bevaringsforanstaltning i henhold til en EU-retsakt eller i tilfælde af forsøg med udsætning |
| --- | --- |

g)

direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er en bevaringsforanstaltning i henhold til en EU-retsakt eller i tilfælde af forsøg med udsætning

| h) | bygning af nye havne, nye landingssteder eller nye auktionshaller |
| --- | --- |

h)

bygning af nye havne, nye landingssteder eller nye auktionshaller

| h) | bygning af nye havne, nye landingssteder eller nye auktionshaller,
  medmindre det sker i regionerne i den yderste periferi |
| --- | --- |

h)

bygning af nye havne, nye landingssteder eller nye auktionshaller,
  medmindre det sker i regionerne i den yderste periferi

medmindre det sker i regionerne i den yderste periferi

| i) | markedsinterventionsmekanismer, der sigter mod en midlertidig eller permanent tilbagetrækning af fiskevarer eller akvakulturprodukter fra markedet med det formål at begrænse udbuddet for at undgå prisfald eller for at presse priserne op; i forlængelse heraf oplagring i en logistikkæde, der enten tilsigtet eller utilsigtet vil have samme virkning |
| --- | --- |

i)

markedsinterventionsmekanismer, der sigter mod en midlertidig eller permanent tilbagetrækning af fiskevarer eller akvakulturprodukter fra markedet med det formål at begrænse udbuddet for at undgå prisfald eller for at presse priserne op; i forlængelse heraf oplagring i en logistikkæde, der enten tilsigtet eller utilsigtet vil have samme virkning

| i) | markedsinterventionsmekanismer, der sigter mod en midlertidig eller permanent tilbagetrækning af fiskevarer eller akvakulturprodukter fra markedet med det formål at begrænse udbuddet for at undgå prisfald eller for at presse priserne op; i forlængelse heraf oplagring i en logistikkæde, der enten tilsigtet eller utilsigtet vil have samme virkning |
| --- | --- |

i)

markedsinterventionsmekanismer, der sigter mod en midlertidig eller permanent tilbagetrækning af fiskevarer eller akvakulturprodukter fra markedet med det formål at begrænse udbuddet for at undgå prisfald eller for at presse priserne op; i forlængelse heraf oplagring i en logistikkæde, der enten tilsigtet eller utilsigtet vil have samme virkning

| j) | investeringer om bord på fiskerfartøjer, der er nødvendige for at opfylde kravene i henhold til EU-retten eller national ret, herunder krav i henhold til Unionens forpligtelser i forbindelse med regionale fiskeriforvaltningsorganisationer |
| --- | --- |

j)

investeringer om bord på fiskerfartøjer, der er nødvendige for at opfylde kravene i henhold til EU-retten eller national ret, herunder krav i henhold til Unionens forpligtelser i forbindelse med regionale fiskeriforvaltningsorganisationer

| j) | investeringer om bord på fiskerfartøjer, der er nødvendige for at opfylde kravene i henhold til EU-retten eller national ret, herunder krav i henhold til Unionens forpligtelser i forbindelse med regionale fiskeriforvaltningsorganisationer |
| --- | --- |

j)

investeringer om bord på fiskerfartøjer, der er nødvendige for at opfylde kravene i henhold til EU-retten eller national ret, herunder krav i henhold til Unionens forpligtelser i forbindelse med regionale fiskeriforvaltningsorganisationer

| k) | investeringer om bord på fiskerfartøjer, der har udført aktiviteter til havs i mindre end 60 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet. |
| --- | --- |

k)

investeringer om bord på fiskerfartøjer, der har udført aktiviteter til havs i mindre end 60 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet.

| k) | investeringer om bord på fiskerfartøjer, der har udført aktiviteter til havs i mindre end 60 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

k)

investeringer om bord på fiskerfartøjer, der har udført aktiviteter til havs i mindre end 60 dage om året i de to kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

| l) | udskiftning eller modernisering af et fartøjs hoved- eller hjælpemotor, hvis en sådan udskiftning eller modernisering forøger effekten i KW |
| --- | --- |

l)

l)

udskiftning eller modernisering af et fartøjs hoved- eller hjælpemotor, hvis en sådan udskiftning eller modernisering forøger effekten i KW

udskiftning eller modernisering af et fartøjs hoved- eller hjælpemotor, hvis en sådan udskiftning eller modernisering forøger effekten i KW

| m) | produktion af genetisk modificerede organismer. |
| --- | --- |

m)

m)

produktion af genetisk modificerede organismer.

produktion af genetisk modificerede organismer.

Begrundelse

Begrundelse

| h) | Regionerne i den yderste periferi har stadig hårdt brug for infrastruktur, der gør det muligt at lande og sælge fiskevarer under acceptable hygiejne- og sikkerhedsforhold. |
| --- | --- |

h)

Regionerne i den yderste periferi har stadig hårdt brug for infrastruktur, der gør det muligt at lande og sælge fiskevarer under acceptable hygiejne- og sikkerhedsforhold.

| l) | Udskiftning af en hoved- eller hjælpemotor kan øge fartøjets effekt og dermed fiskeriindsatsen. |
| --- | --- |

l)

Udskiftning af en hoved- eller hjælpemotor kan øge fartøjets effekt og dermed fiskeriindsatsen.

| m) | Havmiljøet er et åbent miljø, og produktionen af genetisk modificerede organismer indebærer således en risiko for spredning heraf. |
| --- | --- |

m)

Havmiljøet er et åbent miljø, og produktionen af genetisk modificerede organismer indebærer således en risiko for spredning heraf.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4.
     
  For at lette den administrative byrde for de medlemmer af havfiskerisektoren, som søger om støtte, bør handlingsplanerne indeholde en forenklet standardansøgningsblanket for EHFF-foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.
     
  For at lette den administrative byrde for de medlemmer af havfiskerisektoren, som søger om støtte, bør handlingsplanerne indeholde en forenklet standardansøgningsblanket for EHFF-foranstaltninger.

Begrundelse

Begrundelse

I modsætning til fiskerivirksomheder er de små fiskere for størstedelens vedkommende fysiske personer, der ikke har den administrative kapacitet til at udfylde komplicerede ansøgningsblanketter. En forenklet standardansøgningsblanket øger deres finansieringsmuligheder betydeligt.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Artikel 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   EHFF kan støtte følgende investeringer i forbindelse med fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang, som hører til et flådesegment, for hvilket der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport, som er omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed: | 1.   EHFF kan støtte følgende investeringer i forbindelse med fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang, som hører til et flådesegment, for hvilket der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport, som er omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed: |
| a) | en
  ung
  fiskers første erhvervelse af et fiskerfartøj, hvor fiskeren på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen
  er under 40 år og har
  arbejdet mindst fem år som fisker eller har opnået tilstrækkelige faglige kvalifikationer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   EHFF kan støtte følgende investeringer i forbindelse med fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang, som hører til et flådesegment, for hvilket der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport, som er omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed:

1.   EHFF kan støtte følgende investeringer i forbindelse med fartøjer til kystfiskeri af mindre omfang, som hører til et flådesegment, for hvilket der ifølge den seneste fiskerikapacitetsrapport, som er omhandlet i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er balance i de fiskerimuligheder, der er til rådighed:

a)

en
  ung
  fiskers første erhvervelse af et fiskerfartøj, hvor fiskeren på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen
  er under 40 år og har
  arbejdet mindst fem år som fisker eller har opnået tilstrækkelige faglige kvalifikationer

ung

er under 40 år og har

| a) | en fiskers første erhvervelse af et fiskerfartøj, hvor fiskeren på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen har arbejdet mindst fem år som fisker eller har opnået tilstrækkelige faglige kvalifikationer |
| --- | --- |

a)

en fiskers første erhvervelse af et fiskerfartøj, hvor fiskeren på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen har arbejdet mindst fem år som fisker eller har opnået tilstrækkelige faglige kvalifikationer

| b) | udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor. |
| --- | --- |

b)

udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor.

| b) | udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor
  med ny teknologi, der reducerer CO2-aftrykket
  . |
| --- | --- |

b)

udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor
  med ny teknologi, der reducerer CO2-aftrykket
  .

med ny teknologi, der reducerer CO2

2.   De fartøjer, der er omhandlet i stk. 1, skal være udstyret til havfiskeri og være
  mellem 5 og
  30 år gamle.

2.   De fartøjer, der er omhandlet i stk. 1a, skal være udstyret til havfiskeri og være
  under 20
  år gamle.

3.   Støtte omhandlet i stk. 1, litra b), må kun ydes, hvis:

| a) | den nye eller moderniserede motor ikke har mere effekt i kW end den nuværende motor |
| --- | --- |

a)

den nye eller moderniserede motor ikke har mere effekt i kW end den nuværende motor

| b) | enhver reduktion af fiskerikapaciteten i kW som følge af udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor er fjernet permanent fra EU-fiskerflåderegistret |
| --- | --- |

b)

enhver reduktion af fiskerikapaciteten i kW som følge af udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor er fjernet permanent fra EU-fiskerflåderegistret

| c) | fiskerfartøjets maskineffekt er blevet fysisk inspiceret af den pågældende medlemsstat for at sikre, at den ikke overstiger den maskineffekt, der er angivet i fiskerilicensen. |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjets maskineffekt er blevet fysisk inspiceret af den pågældende medlemsstat for at sikre, at den ikke overstiger den maskineffekt, der er angivet i fiskerilicensen.

3.   
  De fartøjer, der er omhandlet i stk. 1, litra b), skal være udstyret til havfiskeri og være mellem 5 og 30 år gamle.

4.   Der ydes ikke støtte i henhold til denne artikel, hvis vurderingen af balancen mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder i den seneste rapport, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, for det flådesegment, som de pågældende fartøjer tilhører, ikke er blevet udarbejdet på grundlag af de biologiske og økonomiske indikatorer og de indikatorer for fartøjsanvendelse, der er fastsat i de fælles retningslinjer, som er omhandlet i nævnte forordning.

4.   Støtte omhandlet i stk. 1, litra b), må kun ydes, hvis:

| a) | den nye eller moderniserede motor ikke har mere effekt i kW end den nuværende motor |
| --- | --- |

a)

den nye eller moderniserede motor ikke har mere effekt i kW end den nuværende motor

| b) | enhver reduktion af fiskerikapaciteten i kW som følge af udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor er fjernet permanent fra EU-fiskerflåderegistret |
| --- | --- |

b)

enhver reduktion af fiskerikapaciteten i kW som følge af udskiftning eller modernisering af en hoved- eller hjælpemotor er fjernet permanent fra EU-fiskerflåderegistret

| c) | fiskerfartøjets maskineffekt er blevet fysisk inspiceret af den pågældende medlemsstat for at sikre, at den ikke overstiger den maskineffekt, der er angivet i fiskerilicensen. |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjets maskineffekt er blevet fysisk inspiceret af den pågældende medlemsstat for at sikre, at den ikke overstiger den maskineffekt, der er angivet i fiskerilicensen.

5.
     Der ydes ikke støtte i henhold til denne artikel, hvis vurderingen af balancen mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder i den seneste rapport, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, for det flådesegment, som de pågældende fartøjer tilhører, ikke er blevet udarbejdet på grundlag af de biologiske og økonomiske indikatorer og de indikatorer for fartøjsanvendelse, der er fastsat i de fælles retningslinjer, som er omhandlet i nævnte forordning.

Begrundelse

Begrundelse

| a) | I Europa er vi stolte over, at vores arbejdsmarked er åbent for alle, og der må ikke forekomme forskelsbehandling på grundlag af alder i forbindelse med adgangen til erhverv, uanset hvilke erhverv der er tale om. |
| --- | --- |

a)

I Europa er vi stolte over, at vores arbejdsmarked er åbent for alle, og der må ikke forekomme forskelsbehandling på grundlag af alder i forbindelse med adgangen til erhverv, uanset hvilke erhverv der er tale om.

| 2. | Støtten til erhvervelse af nye fartøjer skal fremme udskiftningen af flåden med mere ergonomiske, sikre og brændstofbesparende fartøjer uden at øge fiskeriindsatsen. Derimod bør der hverken ydes finansiering til udskiftning af motorer på fiskerfartøjer, der er under 5 år gamle, eller til anskaffelse af fiskerfartøjer, der er over 20 år gamle. |
| --- | --- |

2.

Støtten til erhvervelse af nye fartøjer skal fremme udskiftningen af flåden med mere ergonomiske, sikre og brændstofbesparende fartøjer uden at øge fiskeriindsatsen. Derimod bør der hverken ydes finansiering til udskiftning af motorer på fiskerfartøjer, der er under 5 år gamle, eller til anskaffelse af fiskerfartøjer, der er over 20 år gamle.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   EHFF kan støtte operationer til forvaltning af fiskeri og fiskerflåder. | 1.   EHFF kan støtte operationer til forvaltning af fiskeri og fiskerflåder. |
| 2.   Hvis støtte omhandlet i stk. 1 ydes gennem godtgørelse for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, skal følgende betingelser være opfyldt: | 2.   Hvis støtte omhandlet i stk. 1 ydes gennem godtgørelse for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, skal følgende betingelser være opfyldt: |
| a) | ophøret er fastsat som et værktøj i en handlingsplan, der er omhandlet i artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   EHFF kan støtte operationer til forvaltning af fiskeri og fiskerflåder.

1.   EHFF kan støtte operationer til forvaltning af fiskeri og fiskerflåder.

2.   Hvis støtte omhandlet i stk. 1 ydes gennem godtgørelse for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, skal følgende betingelser være opfyldt:

2.   Hvis støtte omhandlet i stk. 1 ydes gennem godtgørelse for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, skal følgende betingelser være opfyldt:

a)

ophøret er fastsat som et værktøj i en handlingsplan, der er omhandlet i artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| a) | ophøret er fastsat som et værktøj i en handlingsplan, der er omhandlet i artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

a)

ophøret er fastsat som et værktøj i en handlingsplan, der er omhandlet i artikel 22, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| b) | ophøret er opnået ved, at fiskerfartøjet enten er blevet ophugget eller er blevet oplagt og ombygget til andre aktiviteter end erhvervsfiskeri i overensstemmelse med målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de flerårige planer |
| --- | --- |

b)

ophøret er opnået ved, at fiskerfartøjet enten er blevet ophugget eller er blevet oplagt og ombygget til andre aktiviteter end erhvervsfiskeri i overensstemmelse med målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de flerårige planer

| b) | ophøret er opnået ved, at fiskerfartøjet enten er blevet ophugget eller er blevet oplagt og ombygget til andre aktiviteter end erhvervsfiskeri i overensstemmelse med målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de flerårige planer |
| --- | --- |

b)

ophøret er opnået ved, at fiskerfartøjet enten er blevet ophugget eller er blevet oplagt og ombygget til andre aktiviteter end erhvervsfiskeri i overensstemmelse med målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de flerårige planer

| c) | fiskerfartøjet er registreret som aktivt og har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst
  120 dage
  om året i de
  tre kalenderår
  , der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjet er registreret som aktivt og har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst
  120 dage
  om året i de
  tre kalenderår
  , der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

120 dage

tre kalenderår

| c) | fiskerfartøjet er registreret som aktivt og har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst
  180 dage i alt
  i de
  to kalenderår
  , der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet |
| --- | --- |

c)

fiskerfartøjet er registreret som aktivt og har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst
  180 dage i alt
  i de
  to kalenderår
  , der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet

180 dage i alt

to kalenderår

Begrundelse

Begrundelse

Mange flåder driver sæsonbestemt fiskeri efter én art og er aktive i under 120 dage om året. Disse meget skrøbelige flåder er i øvrigt afhængige af de miljømæssige forhold. De bestande, de fisker efter, er undertiden under forskellige former for pres, hvilket giver anledning til iværksættelse af tiltag til forvaltning af fiskerikapaciteten.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 18

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| EHFF kan støtte en godtgørelse for ekstraordinært ophør med fiskeriaktiviteter som følge af: | EHFF kan støtte en godtgørelse for ekstraordinært ophør med fiskeriaktiviteter som følge af: |
| a) | bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), b), c) og j), i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller, hvor det er relevant for Unionen, tilsvarende bevarelsesforanstaltninger, der er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EHFF kan støtte en godtgørelse for ekstraordinært ophør med fiskeriaktiviteter som følge af:

EHFF kan støtte en godtgørelse for ekstraordinært ophør med fiskeriaktiviteter som følge af:

a)

bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), b), c) og j), i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller, hvor det er relevant for Unionen, tilsvarende bevarelsesforanstaltninger, der er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer

| a) | bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), b), c) og j), i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller, hvor det er relevant for Unionen, tilsvarende bevarelsesforanstaltninger, der er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer |
| --- | --- |

a)

bevarelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), b), c) og j), i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller, hvor det er relevant for Unionen, tilsvarende bevarelsesforanstaltninger, der er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer

| b) | foranstaltninger truffet af Kommissionen i tilfælde af en alvorlig trussel mod havets biologiske ressourcer, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger truffet af Kommissionen i tilfælde af en alvorlig trussel mod havets biologiske ressourcer, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| b) | foranstaltninger truffet af Kommissionen i tilfælde af en alvorlig trussel mod havets biologiske ressourcer, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger truffet af Kommissionen i tilfælde af en alvorlig trussel mod havets biologiske ressourcer, jf. artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| c) | afbrydelse som følge af force majeure af anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri eller en protokol hertil eller |
| --- | --- |

c)

afbrydelse som følge af force majeure af anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri eller en protokol hertil eller

| c) | afbrydelse som følge af force majeure af anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri eller en protokol hertil eller |
| --- | --- |

c)

afbrydelse som følge af force majeure af anvendelsen af en partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri eller en protokol hertil eller

| d) | naturkatastrofer eller miljøhændelser, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder i den relevante medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

naturkatastrofer eller miljøhændelser, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder i den relevante medlemsstat.

| d) | naturkatastrofer eller miljøhændelser, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder i den relevante medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

naturkatastrofer eller miljøhændelser, der formelt anerkendes af de kompetente myndigheder i den relevante medlemsstat.

2.   Støtte omhandlet i stk. 1 må kun ydes, hvis:

2.   Støtte omhandlet i stk. 1 må kun ydes, hvis:

| a) | det berørte fartøjs kommercielle aktiviteter er indstillet i mindst
  90
  på hinanden følgende dage, og |
| --- | --- |

a)

det berørte fartøjs kommercielle aktiviteter er indstillet i mindst
  90
  på hinanden følgende dage, og

90

| a) | det berørte fartøjs kommercielle aktiviteter er indstillet i mindst
  45
  på hinanden følgende dage, og |
| --- | --- |

a)

det berørte fartøjs kommercielle aktiviteter er indstillet i mindst
  45
  på hinanden følgende dage, og

45

| b) | det økonomiske tab som følge af ophøret beløber sig til mere end 30 % af den pågældende virksomheds årsomsætning beregnet på grundlag af virksomhedens gennemsnitsomsætning i de foregående tre kalenderår. |
| --- | --- |

b)

b)

det økonomiske tab som følge af ophøret beløber sig til mere end 30 % af den pågældende virksomheds årsomsætning beregnet på grundlag af virksomhedens gennemsnitsomsætning i de foregående tre kalenderår.

det økonomiske tab som følge af ophøret beløber sig til mere end 30 % af den pågældende virksomheds årsomsætning beregnet på grundlag af virksomhedens gennemsnitsomsætning i de foregående tre kalenderår.

3.
     
  Støtte omhandlet i stk. 1 ydes kun til:

| a) | ejere af fiskerfartøjer, der er registreret som aktive, og som har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst 120 dage om året i de tre kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, eller |
| --- | --- |

a)

ejere af fiskerfartøjer, der er registreret som aktive, og som har udført fiskeriaktiviteter til havs i mindst 120 dage om året i de tre kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet, eller

| b) | fiskere, der har arbejdet til havs på et EU-fiskerfartøj, som er berørt af det ekstraordinære ophør, i mindst 120 dage om året i de tre kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet. Henvisningen til antallet af havdage i dette stykke gælder ikke for ålefiskeri. |
| --- | --- |

b)

fiskere, der har arbejdet til havs på et EU-fiskerfartøj, som er berørt af det ekstraordinære ophør, i mindst 120 dage om året i de tre kalenderår, der går forud for det år, hvor støtteansøgningen blev indgivet. Henvisningen til antallet af havdage i dette stykke gælder ikke for ålefiskeri.

3
  .   Støtte omhandlet i stk. 1 kan ydes for en periode på højst seks måneder pr. fartøj i perioden 2021-2027.

4
  .   Støtte omhandlet i stk. 1 kan ydes for en periode på højst seks måneder pr. fartøj i perioden 2021-2027.

4.
     Alle fiskeriaktiviteter, der udføres af de berørte fartøjer og fiskere, suspenderes på effektiv vis i løbet af den periode, der er berørt af ophøret. Den kompetente myndighed forvisser sig om, at det berørte fartøj har indstillet enhver fiskeriaktivitet i løbet af den periode, der er berørt af det ekstraordinære ophør, og at enhver overkompensation som følge af anvendelse af fartøjet til andre formål undgås.

5
  .   Alle fiskeriaktiviteter, der udføres af de berørte fartøjer og fiskere, suspenderes på effektiv vis i løbet af den periode, der er berørt af ophøret. Den kompetente myndighed forvisser sig om, at det berørte fartøj har indstillet enhver fiskeriaktivitet i løbet af den periode, der er berørt af det ekstraordinære ophør, og at enhver overkompensation som følge af anvendelse af fartøjet til andre formål undgås.

Begrundelse

Begrundelse

Dette forslag til en forordning har til hensigt at udvide den praksis, som i den aktuelle programmeringsperiode inden for EHFF finder anvendelse for skaldyrsfiskeri, til også at gælde ekstraordinært ophør af fiskeriaktiviteten. Vi er ikke enige i, at der skal være tale om 90 på hinanden følgende dages indstilling af aktiviteterne, eftersom allerede 45 kalenderdage udgør 20 % af et fartøjs fiskeriaktivitet. Tilsvarende er vi ikke enige i stk. 2, litra b), og vi foreslår, at dette stk. udgår, da det ikke er godtgjort, at indtægtstabet er lineært med reduktionen i aktiviteterne.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 23

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Akvakultur | Akvakultur |
| 1.   EHFF kan støtte fremme af bæredygtig akvakultur som omhandlet i artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Den kan også støtte dyresundhed og dyrevelfærd inden for akvakultur i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014. | 1.   EHFF kan støtte fremme af bæredygtig akvakultur som omhandlet i artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Den kan også støtte dyresundhed og dyrevelfærd inden for akvakultur i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014. |
| 2.   Støtte omhandlet i stk. 1 skal være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for udvikling af akvakultur, jf. artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013. | 2.   Støtte omhandlet i stk. 1 skal være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for udvikling af akvakultur, jf. artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| 3.   Produktive investeringer i akvakultur i henhold til denne artikel må kun støttes gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10. | 3.   Produktive investeringer i akvakultur i henhold til denne artikel må kun støttes gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10. |
| | 4.
     
  Uanset stk. 3 er alle former for støtte i henhold til artikel 47 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) tilladt i regionerne i den yderste periferi. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Akvakultur

Akvakultur

1.   EHFF kan støtte fremme af bæredygtig akvakultur som omhandlet i artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Den kan også støtte dyresundhed og dyrevelfærd inden for akvakultur i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014.

1.   EHFF kan støtte fremme af bæredygtig akvakultur som omhandlet i artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Den kan også støtte dyresundhed og dyrevelfærd inden for akvakultur i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014.

2.   Støtte omhandlet i stk. 1 skal være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for udvikling af akvakultur, jf. artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2.   Støtte omhandlet i stk. 1 skal være i overensstemmelse med de flerårige nationale strategiplaner for udvikling af akvakultur, jf. artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

3.   Produktive investeringer i akvakultur i henhold til denne artikel må kun støttes gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10.

3.   Produktive investeringer i akvakultur i henhold til denne artikel må kun støttes gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10.

4.
     
  Uanset stk. 3 er alle former for støtte i henhold til artikel 47 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) tilladt i regionerne i den yderste periferi.

Begrundelse

Begrundelse

Artikel 349 i TEUF tillader vedtagelse af særlige foranstaltninger for regionerne i den yderste periferi. De svage resultater blandt virksomhederne i den yderste periferi gør klart, at der er behov for fortsat at tillade alle former for støtte til virksomheder med henblik på at fremme produktive investeringer i disse regioner.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 25

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter | Forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter |
| 1.   EHFF kan støtte investeringer i forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter: En sådan støtte skal bidrage til opnåelsen af målsætningerne i den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, der er fastsat i artikel 35 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EU) nr. 1379/2013. | 1.   EHFF kan støtte investeringer i forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter: En sådan støtte skal bidrage til opnåelsen af målsætningerne i den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, der er fastsat i artikel 35 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EU) nr. 1379/2013. |
| 2.   Støtte i henhold til denne artikel ydes kun gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10. | 2.   Støtte i henhold til denne artikel ydes kun gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10. |
| | 3.
     
  Uanset stk. 2 er alle former for støtte i henhold til artikel 47 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) tilladt i regionerne i den yderste periferi. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter

Forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter

1.   EHFF kan støtte investeringer i forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter: En sådan støtte skal bidrage til opnåelsen af målsætningerne i den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, der er fastsat i artikel 35 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EU) nr. 1379/2013.

1.   EHFF kan støtte investeringer i forarbejdning af fiskevarer og akvakulturprodukter: En sådan støtte skal bidrage til opnåelsen af målsætningerne i den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, der er fastsat i artikel 35 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og nærmere specificeret i forordning (EU) nr. 1379/2013.

2.   Støtte i henhold til denne artikel ydes kun gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10.

2.   Støtte i henhold til denne artikel ydes kun gennem de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 52 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) og gennem InvestEU, jf. nævnte forordnings artikel 10.

3.
     
  Uanset stk. 2 er alle former for støtte i henhold til artikel 47 i forordning (EU) xx/xx (forordningen om fælles bestemmelser) tilladt i regionerne i den yderste periferi.

Begrundelse

Begrundelse

Artikel 349 i TEUF tillader vedtagelse af særlige foranstaltninger for regionerne i den yderste periferi. De svage resultater blandt virksomhederne i den yderste periferi gør klart, at der er behov for fortsat at tillade alle former for støtte til virksomheder med henblik på at fremme produktive investeringer i disse regioner.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 31

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Fastlæggelse af medfinansieringssatser | Fastlæggelse af medfinansieringssatser |
| Den maksimale EHFF-medfinansieringssats pr. område er fastlagt i bilag II. | 1.
     Den maksimale EHFF-medfinansieringssats pr. område er fastlagt i bilag II. |
| | 2.
     
  I tilfælde af operationer, der gennemføres i regionerne i den yderste periferi, forhøjes de maksimale medfinansieringssatser, der er fastsat i bilag II, med 10 procentpoint, op til maksimalt 100 %. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Fastlæggelse af medfinansieringssatser

Fastlæggelse af medfinansieringssatser

Den maksimale EHFF-medfinansieringssats pr. område er fastlagt i bilag II.

1.
     Den maksimale EHFF-medfinansieringssats pr. område er fastlagt i bilag II.

2.
     
  I tilfælde af operationer, der gennemføres i regionerne i den yderste periferi, forhøjes de maksimale medfinansieringssatser, der er fastsat i bilag II, med 10 procentpoint, op til maksimalt 100 %.

Begrundelse

Begrundelse

Den foreslåede ændring skyldes den skrøbelige strukturelle sociale og økonomiske situation for regionerne i den yderste periferi og målsætningen om at fremme udviklingen af disse regioner samt at sikre balance og lige muligheder i alle EU's regioner.

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Artikel 32a

Havpolitik og udvikling af en bæredygtig blå økonomi

Havpolitik og udvikling af en bæredygtig blå økonomi

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | EHFF støtter gennemførelsen af den integrerede havpolitik og den blå økonomis vækst ved udvikling af regionale platforme for finansiering af nyskabende projekter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

EHFF støtter gennemførelsen af den integrerede havpolitik og den blå økonomis vækst ved udvikling af regionale platforme for finansiering af nyskabende projekter.

EHFF støtter gennemførelsen af den integrerede havpolitik og den blå økonomis vækst ved udvikling af regionale platforme for finansiering af nyskabende projekter.

Begrundelse

Begrundelse

Samling af ressourcer på regionalt niveau har vist sig at være effektivt med henblik på udvikling af den blå økonomi. Regionalisering af midlerne gør det muligt at reagere effektivt på regionale udfordringer.

Anbefalet ændring 22

Anbefalet ændring 22

Artikel 55

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   For at lette overgangen fra den støtteordning, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 508/2014, til den ordning, der oprettes ved nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 52, om fastsættelse af de betingelser, under hvilke støtte, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 508/2014, kan inddrages i støtte, der er omhandlet i nærværende forordning. | 1.   For at lette overgangen fra den støtteordning, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 508/2014, til den ordning, der oprettes ved nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 52, om fastsættelse af de betingelser, under hvilke støtte, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 508/2014, kan inddrages i støtte, der er omhandlet i nærværende forordning. |
| 2.   Denne forordning påvirker ikke fortsættelsen eller ændringen af de pågældende foranstaltninger indtil deres afslutning, jf. forordning (EU) nr. 508/2014, som fortsat finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger, indtil de afsluttes. | 2.   Denne forordning påvirker ikke fortsættelsen eller ændringen af de pågældende foranstaltninger indtil deres afslutning, jf. forordning (EU) nr. 508/2014, som fortsat finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger, indtil de afsluttes.


  Der vil være en gnidningsløs overgang mellem godtgørelsesplanerne for regionerne i den yderste periferi for perioden 2014-2020 og godtgørelsesplanerne for perioden 2021-2027. |
| 3.   Ansøgninger, der er indgivet i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014, er fortsat gyldige. | 3.   Ansøgninger, der er indgivet i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014, er fortsat gyldige. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   For at lette overgangen fra den støtteordning, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 508/2014, til den ordning, der oprettes ved nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 52, om fastsættelse af de betingelser, under hvilke støtte, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 508/2014, kan inddrages i støtte, der er omhandlet i nærværende forordning.

1.   For at lette overgangen fra den støtteordning, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 508/2014, til den ordning, der oprettes ved nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 52, om fastsættelse af de betingelser, under hvilke støtte, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 508/2014, kan inddrages i støtte, der er omhandlet i nærværende forordning.

2.   Denne forordning påvirker ikke fortsættelsen eller ændringen af de pågældende foranstaltninger indtil deres afslutning, jf. forordning (EU) nr. 508/2014, som fortsat finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger, indtil de afsluttes.

2.   Denne forordning påvirker ikke fortsættelsen eller ændringen af de pågældende foranstaltninger indtil deres afslutning, jf. forordning (EU) nr. 508/2014, som fortsat finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger, indtil de afsluttes.

Der vil være en gnidningsløs overgang mellem godtgørelsesplanerne for regionerne i den yderste periferi for perioden 2014-2020 og godtgørelsesplanerne for perioden 2021-2027.

3.   Ansøgninger, der er indgivet i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014, er fortsat gyldige.

3.   Ansøgninger, der er indgivet i henhold til forordning (EU) nr. 508/2014, er fortsat gyldige.

Begrundelse

Begrundelse

I godtgørelsesplanerne blev der ikke fastlagt nogen overgangsordning mellem ordningen for 2007-2013 og den nuværende. Som følge heraf blev støtte for 2014 og 2015 først udbetalt i 2016 og 2017, hvilket for mange operatørers vedkommende sætter spørgsmålstegn ved en videreførelse af aktiviteterne. Det forventes, at denne situation ikke gentager sig.

Anbefalet ændring 23

Anbefalet ændring 23

Bilag 1, udskiftning af den tredje indikator

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Areal (ha) af Natura 2000-områder og andre beskyttede havområder i henhold til havstrategirammedirektivet, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse, vedligeholdelse og genopretning | Niveau for opfyldelse af de miljømæssige målsætninger, der er fastsat i handlingsplanen for havmiljøet i henhold til havstrategirammedirektivet, eller, i mangel heraf, areal (ha) af Natura 2000-områder og andre beskyttede havområder i henhold til havstrategirammedirektivet, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse, vedligeholdelse og genopretning |
| ... | ... |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Areal (ha) af Natura 2000-områder og andre beskyttede havområder i henhold til havstrategirammedirektivet, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse, vedligeholdelse og genopretning

Areal (ha) af Natura 2000-områder og andre beskyttede havområder i henhold til havstrategirammedirektivet, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse, vedligeholdelse og genopretning

Niveau for opfyldelse af de miljømæssige målsætninger, der er fastsat i handlingsplanen for havmiljøet i henhold til havstrategirammedirektivet, eller, i mangel heraf, areal (ha) af Natura 2000-områder og andre beskyttede havområder i henhold til havstrategirammedirektivet, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse, vedligeholdelse og genopretning

Niveau for opfyldelse af de miljømæssige målsætninger, der er fastsat i handlingsplanen for havmiljøet i henhold til havstrategirammedirektivet, eller, i mangel heraf, areal (ha) af Natura 2000-områder og andre beskyttede havområder i henhold til havstrategirammedirektivet, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse, vedligeholdelse og genopretning

...

...

Begrundelse

Begrundelse

Med henblik på en forenkling af målsætninger og kriterier og med sigte på at forene disse bør man for at opnå ensartethed acceptere Kommissionens første forslag.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder bevarelsen af en europæisk fond, som yder støtte til fiskeri, akvakultur, beskyttelse af havmiljøet og den blå økonomi i hav- og kystområder, især i forbindelse med styrkelsen af den internationale havforvaltning; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder bevarelsen af en europæisk fond, som yder støtte til fiskeri, akvakultur, beskyttelse af havmiljøet og den blå økonomi i hav- og kystområder, især i forbindelse med styrkelsen af den internationale havforvaltning;

| 2. | anerkender indsatsen for forenkling, navnlig fjernelsen af på forhånd fastlagte foranstaltninger på EU-plan, hvorved medlemsstaterne får mulighed for at lade de operationelle programmer omfatte foranstaltninger, som de ønsker at iværksætte for at opfylde den fælles fiskeripolitiks og den integrerede havpolitiks målsætninger; |
| --- | --- |

2.

anerkender indsatsen for forenkling, navnlig fjernelsen af på forhånd fastlagte foranstaltninger på EU-plan, hvorved medlemsstaterne får mulighed for at lade de operationelle programmer omfatte foranstaltninger, som de ønsker at iværksætte for at opfylde den fælles fiskeripolitiks og den integrerede havpolitiks målsætninger;

| 3. | anerkender, at det vil være hensigtsmæssigt at indføre fælles rammer for finansiering af de forskellige europæiske fonde i form af en forordning, der indeholder fælles bestemmelser for syv fonde med delt forvaltning, herunder EHFF; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at det vil være hensigtsmæssigt at indføre fælles rammer for finansiering af de forskellige europæiske fonde i form af en forordning, der indeholder fælles bestemmelser for syv fonde med delt forvaltning, herunder EHFF;

| 4. | minder om, at havene er Europas livsnerve. De europæiske farvande og kyster har afgørende betydning for Europas velfærd og fremgang. De fungerer som handelsveje, klimaregulatorer og kilde til fødevarer, energi og andre ressourcer (1); |
| --- | --- |

4.

minder om, at havene er Europas livsnerve. De europæiske farvande og kyster har afgørende betydning for Europas velfærd og fremgang. De fungerer som handelsveje, klimaregulatorer og kilde til fødevarer, energi og andre ressourcer (1

| 5. | mener — fordi det er nødvendigt at finansiere en fremspirende blå økonomi, maritim overvågning og mange projekter inden for beskyttelse af havmiljøet, ud over fiskeri og akvakultur — at EHFF's globale budget bør øges eller suppleres af andre midler til minimum 1 % af den flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020 ved ud over den nuværende tildeling på 0,53 % til fiskeri og akvakultur at bevilge yderligere 0,47 % til den integrerede havpolitik. Således bevilgede den tidligere forordning 4,4 mia. EUR i støtte til bæredygtigt fiskeri og bæredygtig akvakultur, mens det budget, EHFF har til rådighed i 2021-2024 til samtlige foranstaltninger, bortset fra støtte til regionerne i den yderste periferi, fiskerikontrol og indsamling af data, beløber sig til 4,2 mia. EUR, som dækker fiskeri, akvakultur, støtte til den blå økonomi, maritim overvågning og samarbejde om kystvagtfunktioner; |
| --- | --- |

5.

mener — fordi det er nødvendigt at finansiere en fremspirende blå økonomi, maritim overvågning og mange projekter inden for beskyttelse af havmiljøet, ud over fiskeri og akvakultur — at EHFF's globale budget bør øges eller suppleres af andre midler til minimum 1 % af den flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020 ved ud over den nuværende tildeling på 0,53 % til fiskeri og akvakultur at bevilge yderligere 0,47 % til den integrerede havpolitik. Således bevilgede den tidligere forordning 4,4 mia. EUR i støtte til bæredygtigt fiskeri og bæredygtig akvakultur, mens det budget, EHFF har til rådighed i 2021-2024 til samtlige foranstaltninger, bortset fra støtte til regionerne i den yderste periferi, fiskerikontrol og indsamling af data, beløber sig til 4,2 mia. EUR, som dækker fiskeri, akvakultur, støtte til den blå økonomi, maritim overvågning og samarbejde om kystvagtfunktioner;

| 6. | beklager udviklingen i fordelingen af budgettet mellem delt forvaltning og (in)direkte forvaltning til fordel for sidstnævnte. Det budget, der er afsat til delt forvaltning, er således faldende, mens budgettet til (in)direkte forvaltning er kraftigt stigende. I perioden 2014-2021 udgjorde det budget, der var afsat til delt forvaltning, 90 % af det samlede budget. I dag tegner det budget, der er afsat til delt forvaltning, sig kun for 86 % af det samlede budget, mens budgettet til direkte eller indirekte forvaltning er steget fra 10 % til 13 % af det samlede budget; |
| --- | --- |

6.

beklager udviklingen i fordelingen af budgettet mellem delt forvaltning og (in)direkte forvaltning til fordel for sidstnævnte. Det budget, der er afsat til delt forvaltning, er således faldende, mens budgettet til (in)direkte forvaltning er kraftigt stigende. I perioden 2014-2021 udgjorde det budget, der var afsat til delt forvaltning, 90 % af det samlede budget. I dag tegner det budget, der er afsat til delt forvaltning, sig kun for 86 % af det samlede budget, mens budgettet til direkte eller indirekte forvaltning er steget fra 10 % til 13 % af det samlede budget;

| 7. | glæder sig over, at den nye forordning ikke længere indeholder krav om fordeling af midlerne til grupper af på forhånd fastlagte foranstaltninger, og at medlemsstaterne således i højere grad frit kan fordele budgettet mellem foranstaltninger til at løfte reelle udfordringer i de pågældende områder; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at den nye forordning ikke længere indeholder krav om fordeling af midlerne til grupper af på forhånd fastlagte foranstaltninger, og at medlemsstaterne således i højere grad frit kan fordele budgettet mellem foranstaltninger til at løfte reelle udfordringer i de pågældende områder;

| 8. | bifalder den stigende anvendelse af forenklede omkostningsmodeller i form af fast godtgørelse af udgifter, standardsatser for enhedsomkostninger og faste beløb, der skal lette den administrative byrde for støttemodtagerne; |
| --- | --- |

8.

bifalder den stigende anvendelse af forenklede omkostningsmodeller i form af fast godtgørelse af udgifter, standardsatser for enhedsomkostninger og faste beløb, der skal lette den administrative byrde for støttemodtagerne;

| 9. | bifalder den mere territoriale anvendelse af midlerne i form af havområdestrategier, som skal give mulighed for at tilbyde løsninger, der er tilpasset de forskellige situationer i de europæiske regioner og deres udfordringer; |
| --- | --- |

9.

bifalder den mere territoriale anvendelse af midlerne i form af havområdestrategier, som skal give mulighed for at tilbyde løsninger, der er tilpasset de forskellige situationer i de europæiske regioner og deres udfordringer;

| 10. | mener, at det er nødvendigt at lade medlemsstaterne udvikle regionale operationelle programmer, når de ønsker det, som led i den nationale programmering, navnlig for kompetente regioner inden for havområdet. Denne opdeling af programmerne vil fremme iværksættelsen af regionale strategier og en bedre fordeling af EHFF's midler til lokale udfordringer; |
| --- | --- |

10.

mener, at det er nødvendigt at lade medlemsstaterne udvikle regionale operationelle programmer, når de ønsker det, som led i den nationale programmering, navnlig for kompetente regioner inden for havområdet. Denne opdeling af programmerne vil fremme iværksættelsen af regionale strategier og en bedre fordeling af EHFF's midler til lokale udfordringer;

| 11. | minder om, at en af den fælles fiskeripolitiks målsætninger er at opnå økosystemiske, økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige fordele (2), og mener derfor, at foranstaltninger over for fiskere og akvakulturbrugere, navnlig forbedring af sikkerheden og de ergonomiske forhold om bord på fartøjerne, fremme af fiskeri og akvakultur som erhverv og uddannelse, i højere grad bør inddrages i forordningen i form af specifikke støttesatser og indikatorer; |
| --- | --- |

11.

minder om, at en af den fælles fiskeripolitiks målsætninger er at opnå økosystemiske, økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige fordele (2

| 12. | ønsker, at Kommissionen evaluerer programmerne under hensyntagen til det sociale bidrag fra de af medlemsstaterne foreslåede foranstaltninger; |
| --- | --- |

12.

ønsker, at Kommissionen evaluerer programmerne under hensyntagen til det sociale bidrag fra de af medlemsstaterne foreslåede foranstaltninger;

| 13. | støtter Kommissionens forslag om at stille krav om en handlingsplan for hver af regionerne i den yderste periferi. Denne handlingsplan vil sikre en bedre anvendelse af støtten, der, som det ser ud nu, ikke har kunnet løse de problemer, som disse regioner står over for. Indførelsen af en samlet plan, som navnlig omfatter investeringsstøtte, støtte til uddannelse, iværksættelse af let anvendelige finansieringsinstrumenter (såsom mikrokredit), oplysningskampagner om tilgængelige ressourcer og øget kontrol, bør sikre mærkbar udvikling inden for fiskeri, akvakultur og den blå økonomi i disse områder; |
| --- | --- |

13.

støtter Kommissionens forslag om at stille krav om en handlingsplan for hver af regionerne i den yderste periferi. Denne handlingsplan vil sikre en bedre anvendelse af støtten, der, som det ser ud nu, ikke har kunnet løse de problemer, som disse regioner står over for. Indførelsen af en samlet plan, som navnlig omfatter investeringsstøtte, støtte til uddannelse, iværksættelse af let anvendelige finansieringsinstrumenter (såsom mikrokredit), oplysningskampagner om tilgængelige ressourcer og øget kontrol, bør sikre mærkbar udvikling inden for fiskeri, akvakultur og den blå økonomi i disse områder;

| 14. | mener, at også fiskeriet bør bidrage til bekæmpelse af den globale opvarmning og forurening. EHFF bør således kunne yde støtte til forskning og innovation inden for energieffektivitet og CO2-besparelser; |
| --- | --- |

14.

mener, at også fiskeriet bør bidrage til bekæmpelse af den globale opvarmning og forurening. EHFF bør således kunne yde støtte til forskning og innovation inden for energieffektivitet og CO2

| 15. | støtter muligheden for finansiering af udskiftning af fiskerfartøjers motorer, især med henblik på anvendelse af nye teknologier, såsom elmotorer, hybridmotorer, anvendelse af brint eller gas som brændstof eller ethvert andet system, der bidrager til at mindske fartøjernes CO2-fodaftryk, uanset deres størrelse; |
| --- | --- |

15.

støtter muligheden for finansiering af udskiftning af fiskerfartøjers motorer, især med henblik på anvendelse af nye teknologier, såsom elmotorer, hybridmotorer, anvendelse af brint eller gas som brændstof eller ethvert andet system, der bidrager til at mindske fartøjernes CO2

| 16. | foreslår at give mulighed for støtte til erhvervelse af nye fartøjer med henblik på at fremskynde udskiftningen af en aldrende fiskerflåde. En sådan foranstaltning vil kunne gøre erhvervet mere attraktivt ved at sikre udskiftning af gamle fartøjer med mere ergonomiske, mindre forurenende og mere sikre fartøjer, uden at fiskeriindsatsen øges; |
| --- | --- |

16.

foreslår at give mulighed for støtte til erhvervelse af nye fartøjer med henblik på at fremskynde udskiftningen af en aldrende fiskerflåde. En sådan foranstaltning vil kunne gøre erhvervet mere attraktivt ved at sikre udskiftning af gamle fartøjer med mere ergonomiske, mindre forurenende og mere sikre fartøjer, uden at fiskeriindsatsen øges;

| 17. | bifalder den kraftige støtte til en akvakultur, der bidrager til at mindske presset på de vildtlevende ressourcer, tilbyder de europæiske forbrugere sunde produkter og mindsker EU's afhængighed af import af fiskevarer; |
| --- | --- |

17.

bifalder den kraftige støtte til en akvakultur, der bidrager til at mindske presset på de vildtlevende ressourcer, tilbyder de europæiske forbrugere sunde produkter og mindsker EU's afhængighed af import af fiskevarer;

| 18. | bifalder støtten til forarbejdningsvirksomheder, der bidrager med merværdi til primærproduktion og til udvikling af beskæftigelse af høj kvalitet i kystsamfundene; |
| --- | --- |

18.

bifalder støtten til forarbejdningsvirksomheder, der bidrager med merværdi til primærproduktion og til udvikling af beskæftigelse af høj kvalitet i kystsamfundene;

| 19. | mener, at det er hensigtsmæssigt at yde støtte til forarbejdningsvirksomheder og akvakulturvirksomheder til investeringer i produktionsapparatet i form af reaktive og enkle finansielle instrumenter, som er tilgængelige for de mindste virksomheder; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er hensigtsmæssigt at yde støtte til forarbejdningsvirksomheder og akvakulturvirksomheder til investeringer i produktionsapparatet i form af reaktive og enkle finansielle instrumenter, som er tilgængelige for de mindste virksomheder;

| 20. | opfordrer til, at der stilles større krav til miljømæssige forhold i forbindelse med udviklingen af akvakultur, viden om input i opdræt og måling af indvirkningen på miljøet. Der bør navnlig ikke ydes støtte til virksomheder, hvis aktiviteter ændrer havmiljøet i et beskyttet område betydeligt. Derudover bør det ikke være muligt at yde støtte til opdræt af genetisk modificerede organismer på grund af risikoen for spredning i det naturlige miljø; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at der stilles større krav til miljømæssige forhold i forbindelse med udviklingen af akvakultur, viden om input i opdræt og måling af indvirkningen på miljøet. Der bør navnlig ikke ydes støtte til virksomheder, hvis aktiviteter ændrer havmiljøet i et beskyttet område betydeligt. Derudover bør det ikke være muligt at yde støtte til opdræt af genetisk modificerede organismer på grund af risikoen for spredning i det naturlige miljø;

| 21. | finder, at akvakultursektoren fortsat bør være nettoproducent af fiskeproteiner, der kan anvendes sikkert som fødevarer, og som er en kilde til merværdi, økonomisk aktivitet og beskæftigelse, så sektorens aktiviteter er forenelige med havfiskeriaktiviteterne, og den dermed agerer ansvarligt i forbindelse med udnyttelsen af andre naturressourcer i deres udvikling. Imidlertid må akvakultursektoren ikke overudnytte bestande af arter, der anvendes til foder for opdrættede fisk, på bekostning af balancen i fødekæden og med risiko for at skade biodiversiteten; |
| --- | --- |

21.

finder, at akvakultursektoren fortsat bør være nettoproducent af fiskeproteiner, der kan anvendes sikkert som fødevarer, og som er en kilde til merværdi, økonomisk aktivitet og beskæftigelse, så sektorens aktiviteter er forenelige med havfiskeriaktiviteterne, og den dermed agerer ansvarligt i forbindelse med udnyttelsen af andre naturressourcer i deres udvikling. Imidlertid må akvakultursektoren ikke overudnytte bestande af arter, der anvendes til foder for opdrættede fisk, på bekostning af balancen i fødekæden og med risiko for at skade biodiversiteten;

| 22. | noterer sig, at der ikke længere ydes oplagringsstøtte, som i visse tilfælde giver mulighed for at afbøde virkningerne af enkeltstående hændelser i forbindelse med forvaltningen af forsyningen af fiskevarer; |
| --- | --- |

22.

noterer sig, at der ikke længere ydes oplagringsstøtte, som i visse tilfælde giver mulighed for at afbøde virkningerne af enkeltstående hændelser i forbindelse med forvaltningen af forsyningen af fiskevarer;

| 23. | mener, at regionerne i den yderste periferi alle befinder sig i en position, der er endnu sværere end situationen i resten af Europa. Det kræver støtte til erhvervelse af nye fartøjer eller til etablering af havneinfrastrukturer og auktioner. Bistand til erhvervelse af nye fartøjer til disse områder ville kunne flytte fiskeriindsatsen fra overfiskede kystområder, der undertiden er ramt af forurening eller udbredelse af invasive arter, til sunde områder med mindre fiskeri, især på kontinentalsoklen; |
| --- | --- |

23.

mener, at regionerne i den yderste periferi alle befinder sig i en position, der er endnu sværere end situationen i resten af Europa. Det kræver støtte til erhvervelse af nye fartøjer eller til etablering af havneinfrastrukturer og auktioner. Bistand til erhvervelse af nye fartøjer til disse områder ville kunne flytte fiskeriindsatsen fra overfiskede kystområder, der undertiden er ramt af forurening eller udbredelse af invasive arter, til sunde områder med mindre fiskeri, især på kontinentalsoklen;

| 24. | støtter en tilbagevenden til kompensation for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, som gør det muligt at finansiere en nedgang i fiskeriet efter de mest skrøbelige ressourcer; |
| --- | --- |

24.

støtter en tilbagevenden til kompensation for endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, som gør det muligt at finansiere en nedgang i fiskeriet efter de mest skrøbelige ressourcer;

| 25. | noterer sig, at dette forslag til forordning af kalendermæssige årsager ikke indeholder ledsageforanstaltninger med henblik på brexit. Afhængigt af resultaterne af forhandlingerne kan der blive behov for støtte til fiskerivirksomheder, der er blevet gjort sårbare som følge af denne begivenhed, og hvortil der skal ydes særlig støtte, som på nuværende tidspunkt ikke er fastsat i forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme for 2021-2027; |
| --- | --- |

25.

noterer sig, at dette forslag til forordning af kalendermæssige årsager ikke indeholder ledsageforanstaltninger med henblik på brexit. Afhængigt af resultaterne af forhandlingerne kan der blive behov for støtte til fiskerivirksomheder, der er blevet gjort sårbare som følge af denne begivenhed, og hvortil der skal ydes særlig støtte, som på nuværende tidspunkt ikke er fastsat i forslaget til forordning om den flerårige finansielle ramme for 2021-2027;

| 26. | anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

26.

anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  »Blåbog«, meddelelse om en integreret EU-havpolitik.

1

(2)  Artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik.

2

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/147

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Asyl- og Migrationsfonden

(2018/C 461/13)

| Hovedordfører: | Peter BOSSMAN (SI/PES), borgmester i Piran kommune |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Asyl- og Migrationsfonden
  COM(2018) 471 final |

Hovedordfører:

Peter BOSSMAN (SI/PES), borgmester i Piran kommune

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Asyl- og Migrationsfonden

COM(2018) 471 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

COM(2018) 471, betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at styrke Unionens kapacitet til straks at reagere på et uforudset eller uforholdsmæssigt stort migrationspres i en eller flere medlemsstater i form af en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, hvilket stiller betydelige og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og -procedurer, og et stort migrationspres på tredjelande som følge af den politiske udvikling eller konflikter bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med den ramme, der er fastsat i denne forordning. | For at styrke Unionens kapacitet til straks at reagere på et uforudset eller uforholdsmæssigt stort migrationspres i en eller flere medlemsstater i form af en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere,
  især når det drejer sig om sårbare personer, f.eks. uledsagede mindreårige,
  hvilket stiller betydelige og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og -procedurer, og et stort migrationspres på tredjelande som følge af den politiske udvikling eller konflikter bør det være muligt at yde krisebistand
  og hjælp til opbygning af en infrastruktur
  i overensstemmelse med den ramme, der er fastsat i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

For at styrke Unionens kapacitet til straks at reagere på et uforudset eller uforholdsmæssigt stort migrationspres i en eller flere medlemsstater i form af en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, hvilket stiller betydelige og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og -procedurer, og et stort migrationspres på tredjelande som følge af den politiske udvikling eller konflikter bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med den ramme, der er fastsat i denne forordning.

For at styrke Unionens kapacitet til straks at reagere på et uforudset eller uforholdsmæssigt stort migrationspres i en eller flere medlemsstater i form af en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere,
  især når det drejer sig om sårbare personer, f.eks. uledsagede mindreårige,
  hvilket stiller betydelige og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og -procedurer, og et stort migrationspres på tredjelande som følge af den politiske udvikling eller konflikter bør det være muligt at yde krisebistand
  og hjælp til opbygning af en infrastruktur
  i overensstemmelse med den ramme, der er fastsat i denne forordning.

Begrundelse

Det er nødvendigt at åbne en budgetpost for hurtig finansiering til at håndtere situationer, hvor medlemsstater overvældes af udfordringen i forbindelse med ankomsten af sårbare personer fra tredjelande, især uledsagede mindreårige, som kræver særlige foranstaltninger.

Anbefalet ændring 2

COM(2018) 471 final, artikel 3, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Inden for rammerne af den i stk. 1 omhandlede målsætning skal fonden bidrage til at nå følgende specifikke mål: | Inden for rammerne af den i stk. 1 omhandlede målsætning skal fonden bidrage til at nå følgende specifikke mål: |
| a) | at styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dens eksterne dimension |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Inden for rammerne af den i stk. 1 omhandlede målsætning skal fonden bidrage til at nå følgende specifikke mål:

Inden for rammerne af den i stk. 1 omhandlede målsætning skal fonden bidrage til at nå følgende specifikke mål:

a)

at styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dens eksterne dimension

| a) | at styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dens eksterne dimension |
| --- | --- |

a)

at styrke og udvikle alle aspekter af det fælles europæiske asylsystem, herunder dens eksterne dimension

| b) | at støtte lovlig migration til medlemsstaterne, herunder at bidrage til integrationen af tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- |

b)

at støtte lovlig migration til medlemsstaterne, herunder at bidrage til integrationen af tredjelandsstatsborgere

| b) | at støtte lovlig migration til medlemsstaterne, herunder at bidrage til integrationen af tredjelandsstatsborgere
  og skabe de kanaler, der sikrer, at migrationen kan ske på en ordnet og sikker måde |
| --- | --- |

b)

at støtte lovlig migration til medlemsstaterne, herunder at bidrage til integrationen af tredjelandsstatsborgere
  og skabe de kanaler, der sikrer, at migrationen kan ske på en ordnet og sikker måde

| c) | at bidrage til at dæmme op for irregulær migration og sikre effektiviteten af tilbagesendelse og tilbagetagelse i tredjelande |
| --- | --- |

c)

at bidrage til at dæmme op for irregulær migration og sikre effektiviteten af tilbagesendelse og tilbagetagelse i tredjelande

| c) | at bidrage til at dæmme op for irregulær migration og sikre effektiviteten af tilbagesendelse og tilbagetagelse i tredjelande
  og samtidig garantere respekten for menneskerettighederne |
| --- | --- |

c)

at bidrage til at dæmme op for irregulær migration og sikre effektiviteten af tilbagesendelse og tilbagetagelse i tredjelande
  og samtidig garantere respekten for menneskerettighederne

| d) | at fremme solidariteten og ansvarsfordelingen mellem medlemsstaterne, navnlig med de lande, der er mest berørt af migrations- og asylstrømme, herunder gennem praktisk samarbejde |
| --- | --- |

d)

at fremme solidariteten og ansvarsfordelingen mellem medlemsstaterne, navnlig med de lande, der er mest berørt af migrations- og asylstrømme, herunder gennem praktisk samarbejde

Begrundelse

Denne specifikke målsætning findes i den gældende forordning om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og bør udtrykkeligt angives som en specifik målsætning for den fremtidige forordning om Asyl- og Migrationsfonden.

Anbefalet ændring 3

COM(2018) 471 final, artikel 8

| Forslag til udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionens forslag | |
| Budget | Budget |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af fonden for perioden 2021-2027 fastsættes til
  10 415 000 000
  EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af fonden for perioden 2021-2027 fastsættes til
  16 188 000 000
  EUR i løbende priser |
| 2.   De finansielle midler skal anvendes som følger: | 2.   De finansielle midler skal anvendes som følger: |
| a) | der skal afsættes
  6 249 000 000
  EUR til programmer, der gennemføres ved delt forvaltning |

Forslag til udtalelse

Ændringsforslag

Kommissionens forslag

Budget

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af fonden for perioden 2021-2027 fastsættes til
  10 415 000 000
  EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af fonden for perioden 2021-2027 fastsættes til
  16 188 000 000
  EUR i løbende priser

2.   De finansielle midler skal anvendes som følger:

2.   De finansielle midler skal anvendes som følger:

a)

der skal afsættes
  6 249 000 000
  EUR til programmer, der gennemføres ved delt forvaltning

6 249 000 000

| a) | der skal afsættes
  10 790 000 000
  EUR til programmer, der gennemføres ved delt forvaltning |
| --- | --- |

a)

der skal afsættes
  10 790 000 000
  EUR til programmer, der gennemføres ved delt forvaltning

10 790 000 000

| b) | der skal afsættes
  4 166 000 000
  EUR til den tematiske facilitet. |
| --- | --- |

b)

der skal afsættes
  4 166 000 000
  EUR til den tematiske facilitet.

4 166 000 000

| b) | der skal afsættes
  5 398 000 000
  EUR til den tematiske facilitet. |
| --- | --- |

b)

der skal afsættes
  5 398 000 000
  EUR til den tematiske facilitet.

5 398 000 000

3.   Op til 0,42  % af finansieringsrammen vil blive afsat til teknisk bistand på Kommissionens initiativ, jf. artikel 29 i forordning (EU) xx/xx [forordningen om fælles bestemmelser].

3.   Op til 0,42  % af finansieringsrammen vil blive afsat til teknisk bistand på Kommissionens initiativ, jf. artikel 29 i forordning (EU) xx/xx [forordningen om fælles bestemmelser].

Begrundelse

Begrundelse

Den foreslåede forøgelse af midlerne til migration og asyl afspejler 2,4-folds-forøgelsen af midlerne til kontrol med de ydre grænser. Derudover tager den højde for, at de nuværende forslag ikke omfatter nogen forøgelse af bevillingerne til den nye opgave om langsigtet integration.

Anbefalet ændring 4

Anbefalet ændring 4

COM(2018) 471 final, artikel 9, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (...) Midlerne fra den tematiske facilitet skal anvendes til dens enkeltdele: | (...) Midlerne fra den tematiske facilitet skal anvendes til dens enkeltdele: |
| a) | særlige foranstaltninger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(...) Midlerne fra den tematiske facilitet skal anvendes til dens enkeltdele:

(...) Midlerne fra den tematiske facilitet skal anvendes til dens enkeltdele:

a)

særlige foranstaltninger

| a) | særlige foranstaltninger |
| --- | --- |

a)

særlige foranstaltninger

| b) | EU-foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

EU-foranstaltninger

| b) | EU-foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

EU-foranstaltninger

| c) | krisebistand |
| --- | --- |

c)

krisebistand

| c) | krisebistand |
| --- | --- |

c)

krisebistand

| d) | genbosætning |
| --- | --- |

d)

genbosætning

| d) | genbosætning |
| --- | --- |

d)

genbosætning

| e) | støtte til de medlemsstater, der bidrager til solidaritet og ansvarlighed |
| --- | --- |

e)

støtte til de medlemsstater, der bidrager til solidaritet og ansvarlighed

| e) | støtte til de medlemsstater, der bidrager til solidaritet og ansvarlighed |
| --- | --- |

e)

støtte til de medlemsstater, der bidrager til solidaritet og ansvarlighed

| f) | Det Europæiske Migrationsnetværk. |
| --- | --- |

f)

Det Europæiske Migrationsnetværk.

| f) | Det Europæiske Migrationsnetværk |
| --- | --- |

f)

Det Europæiske Migrationsnetværk

| g) | europæiske integrationsnetværk af lokale og regionale myndigheder |
| --- | --- |

g)

g)

europæiske integrationsnetværk af lokale og regionale myndigheder

europæiske integrationsnetværk af lokale og regionale myndigheder

(....)

(....)

Begrundelse

Begrundelse

Lokale og regionale myndigheder spiller en væsentlig rolle i forbindelse med integrationen af migranter, hvilket er et afgørende element i migrationspolitikkerne.

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

COM(2018) 471 final, artikel 9, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Den tematiske facilitet støtter navnlig foranstaltninger, der falder ind under gennemførelsesforanstaltningerne i punkt 2 b) i bilag II, som gennemføres af lokale eller regionale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer. | Den tematiske facilitet støtter navnlig foranstaltninger, der falder ind under gennemførelsesforanstaltningerne i punkt 2 b) i bilag II, som gennemføres af lokale eller regionale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer.
  Mindst 30 % af midlerne fra den tematiske facilitet skal gå til dette formål. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Den tematiske facilitet støtter navnlig foranstaltninger, der falder ind under gennemførelsesforanstaltningerne i punkt 2 b) i bilag II, som gennemføres af lokale eller regionale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer.

Den tematiske facilitet støtter navnlig foranstaltninger, der falder ind under gennemførelsesforanstaltningerne i punkt 2 b) i bilag II, som gennemføres af lokale eller regionale myndigheder eller civilsamfundsorganisationer.
  Mindst 30 % af midlerne fra den tematiske facilitet skal gå til dette formål.

Mindst 30 % af midlerne fra den tematiske facilitet skal gå til dette formål.

Begrundelse

Begrundelse

Lokale og regionale myndigheder spiller en væsentlig rolle i forbindelse med integrationen af migranter, hvilket er et afgørende element i migrationspolitikkerne.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

COM(2018) 471 final, artikel 13, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hver medlemsstat sikrer, at de prioriteter, der tages fat på i dens programmer, er i overensstemmelse med og svarer til Unionens prioriteter og udfordringer på området migrationsstyring, og at de er i fuld overensstemmelse med de relevante EU-retlige bestemmelser og de vedtagne EU-prioriteter. Medlemsstaterne sikrer ved fastsættelsen af prioriteterne i deres programmer, at der på hensigtsmæssig vis tages fat på de i bilag II anførte gennemførelsesforanstaltninger. | Hver medlemsstat afsætter mindst 20 % af midlerne i sit program til det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra a), og mindst 20 % til det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b). Medlemsstaterne kan kun fravige disse minimumsprocentsatser, hvis der i det nationale program udførligt redegøres for, hvorfor tildeling af midler under dette niveau ikke bringer opfyldelsen af målet i fare. For så vidt angår det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra a), må de medlemsstater, der har strukturelle mangler for så vidt angår indkvartering, infrastruktur og tjenester, ikke komme under den minimumsprocentsats, der er fastsat i denne forordning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hver medlemsstat sikrer, at de prioriteter, der tages fat på i dens programmer, er i overensstemmelse med og svarer til Unionens prioriteter og udfordringer på området migrationsstyring, og at de er i fuld overensstemmelse med de relevante EU-retlige bestemmelser og de vedtagne EU-prioriteter. Medlemsstaterne sikrer ved fastsættelsen af prioriteterne i deres programmer, at der på hensigtsmæssig vis tages fat på de i bilag II anførte gennemførelsesforanstaltninger.

Hver medlemsstat sikrer, at de prioriteter, der tages fat på i dens programmer, er i overensstemmelse med og svarer til Unionens prioriteter og udfordringer på området migrationsstyring, og at de er i fuld overensstemmelse med de relevante EU-retlige bestemmelser og de vedtagne EU-prioriteter. Medlemsstaterne sikrer ved fastsættelsen af prioriteterne i deres programmer, at der på hensigtsmæssig vis tages fat på de i bilag II anførte gennemførelsesforanstaltninger.

Hver medlemsstat afsætter mindst 20 % af midlerne i sit program til det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra a), og mindst 20 % til det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b). Medlemsstaterne kan kun fravige disse minimumsprocentsatser, hvis der i det nationale program udførligt redegøres for, hvorfor tildeling af midler under dette niveau ikke bringer opfyldelsen af målet i fare. For så vidt angår det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra a), må de medlemsstater, der har strukturelle mangler for så vidt angår indkvartering, infrastruktur og tjenester, ikke komme under den minimumsprocentsats, der er fastsat i denne forordning.

Hver medlemsstat afsætter mindst 20 % af midlerne i sit program til det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra a), og mindst 20 % til det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra b). Medlemsstaterne kan kun fravige disse minimumsprocentsatser, hvis der i det nationale program udførligt redegøres for, hvorfor tildeling af midler under dette niveau ikke bringer opfyldelsen af målet i fare. For så vidt angår det specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra a), må de medlemsstater, der har strukturelle mangler for så vidt angår indkvartering, infrastruktur og tjenester, ikke komme under den minimumsprocentsats, der er fastsat i denne forordning.

Begrundelse

Begrundelse

Asyl- og Migrationsfonden bør yde støtte til varige løsninger på migrationsområdet og sikre overensstemmelse med de prioriteter, medlemsstaterne er blevet enige om på EU-niveau. Sikring af en mindstetildeling til etablering af et velfungerende asylsystem (artikel 3, stk. 2, litra a)) og til udvikling af lovlige migrationsveje og integrationsstøtte (artikel 3, stk. 2, litra b)) vil bidrage til opfyldelsen af de politiske målsætninger med fonden (effektiv forvaltning af migrationsstrømme).

Den foreslåede ordlyd svarer til ordlyden i den gældende forordning om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

COM(2018) 471 final, artikel 13, stk. 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne forfølger navnlig de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV. I tilfælde af uforudsete eller nye omstændigheder eller for at sikre en effektiv gennemførelse af finansieringen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 32, med henblik på at ændre listen over de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV. | Medlemsstaterne forfølger navnlig de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV.
  Medlemsstater, som ikke forfølger disse foranstaltninger, skal i deres nationale programmer inkludere en udførlig redegørelse for, hvordan de agter at sikre, at denne beslutning ikke bringer de specifikke målsætninger for Asyl- og Migrationsfonden i fare.
  I tilfælde af uforudsete eller nye omstændigheder eller for at sikre en effektiv gennemførelse af finansieringen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 32, med henblik på at ændre listen over de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medlemsstaterne forfølger navnlig de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV. I tilfælde af uforudsete eller nye omstændigheder eller for at sikre en effektiv gennemførelse af finansieringen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 32, med henblik på at ændre listen over de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV.

Medlemsstaterne forfølger navnlig de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV.
  Medlemsstater, som ikke forfølger disse foranstaltninger, skal i deres nationale programmer inkludere en udførlig redegørelse for, hvordan de agter at sikre, at denne beslutning ikke bringer de specifikke målsætninger for Asyl- og Migrationsfonden i fare.
  I tilfælde af uforudsete eller nye omstændigheder eller for at sikre en effektiv gennemførelse af finansieringen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 32, med henblik på at ændre listen over de foranstaltninger, der er berettiget til højere medfinansiering, jf. listen i bilag IV.

Medlemsstater, som ikke forfølger disse foranstaltninger, skal i deres nationale programmer inkludere en udførlig redegørelse for, hvordan de agter at sikre, at denne beslutning ikke bringer de specifikke målsætninger for Asyl- og Migrationsfonden i fare.

Begrundelse

Begrundelse

Samme som til anbefalet ændring 6.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

COM(2018) 471 final, artikel 21

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Fonden støtter Det Europæiske Migrationsnetværk og tilvejebringer den finansielle bistand, der er nødvendig for dets aktiviteter og fremtidige udvikling. | 1.   Fonden støtter Det Europæiske Migrationsnetværk og tilvejebringer den finansielle bistand, der er nødvendig for dets aktiviteter og fremtidige udvikling. |
| 2.   Det beløb, der stilles til rådighed for Det Europæiske Migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages af Kommissionen efter godkendelse af styrelsesrådet som fastsat i artikel 4, stk. 5, litra a), i beslutning 2008/381/EF (som ændret). Kommissionens afgørelse udgør en finansieringsafgørelse efter artikel [110] i finansforordningen. For at sikre, at midlerne er til rådighed rettidigt, kan Kommissionen vedtage arbejdsprogrammet for Det Europæiske Migrationsnetværk ved en særskilt finansieringsafgørelse. | 2.   Det beløb, der stilles til rådighed for Det Europæiske Migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages af Kommissionen efter godkendelse af styrelsesrådet som fastsat i artikel 4, stk. 5, litra a), i beslutning 2008/381/EF (som ændret). Kommissionens afgørelse udgør en finansieringsafgørelse efter artikel [110] i finansforordningen. For at sikre, at midlerne er til rådighed rettidigt, kan Kommissionen vedtage arbejdsprogrammet for Det Europæiske Migrationsnetværk ved en særskilt finansieringsafgørelse. |
| 3.   Den finansielle bistand til Det Europæiske Migrationsnetværks aktiviteter skal have form af tilskud til de nationale kontaktpunkter som omhandlet i artikel 3 i beslutning 2008/381/EF og eventuelt offentlige kontrakter i overensstemmelse med finansforordningen. | 3.   Den finansielle bistand til Det Europæiske Migrationsnetværks aktiviteter skal have form af tilskud til de nationale kontaktpunkter som omhandlet i artikel 3 i beslutning 2008/381/EF og eventuelt offentlige kontrakter i overensstemmelse med finansforordningen. |
| | 4.
     
  Fonden yder støtte til europæiske integrationsnetværk af lokale og regionale myndigheder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Fonden støtter Det Europæiske Migrationsnetværk og tilvejebringer den finansielle bistand, der er nødvendig for dets aktiviteter og fremtidige udvikling.

1.   Fonden støtter Det Europæiske Migrationsnetværk og tilvejebringer den finansielle bistand, der er nødvendig for dets aktiviteter og fremtidige udvikling.

2.   Det beløb, der stilles til rådighed for Det Europæiske Migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages af Kommissionen efter godkendelse af styrelsesrådet som fastsat i artikel 4, stk. 5, litra a), i beslutning 2008/381/EF (som ændret). Kommissionens afgørelse udgør en finansieringsafgørelse efter artikel [110] i finansforordningen. For at sikre, at midlerne er til rådighed rettidigt, kan Kommissionen vedtage arbejdsprogrammet for Det Europæiske Migrationsnetværk ved en særskilt finansieringsafgørelse.

2.   Det beløb, der stilles til rådighed for Det Europæiske Migrationsnetværk i forbindelse med fondens årlige bevillinger og det årlige arbejdsprogram med fastsættelse af prioriteterne for netværkets aktiviteter, vedtages af Kommissionen efter godkendelse af styrelsesrådet som fastsat i artikel 4, stk. 5, litra a), i beslutning 2008/381/EF (som ændret). Kommissionens afgørelse udgør en finansieringsafgørelse efter artikel [110] i finansforordningen. For at sikre, at midlerne er til rådighed rettidigt, kan Kommissionen vedtage arbejdsprogrammet for Det Europæiske Migrationsnetværk ved en særskilt finansieringsafgørelse.

3.   Den finansielle bistand til Det Europæiske Migrationsnetværks aktiviteter skal have form af tilskud til de nationale kontaktpunkter som omhandlet i artikel 3 i beslutning 2008/381/EF og eventuelt offentlige kontrakter i overensstemmelse med finansforordningen.

3.   Den finansielle bistand til Det Europæiske Migrationsnetværks aktiviteter skal have form af tilskud til de nationale kontaktpunkter som omhandlet i artikel 3 i beslutning 2008/381/EF og eventuelt offentlige kontrakter i overensstemmelse med finansforordningen.

4.
     
  Fonden yder støtte til europæiske integrationsnetværk af lokale og regionale myndigheder.

Begrundelse

Begrundelse

Samme som til anbefalet ændring 4.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

COM(2018) 471 final, artikel 26, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Fonden yder finansiel bistand til at dække akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation som følge af et eller flere af følgende forhold: | Fonden yder finansiel bistand til at dække akutte og specifikke behov
  , f.eks. til oprettelse af infrastrukturer,
  i forbindelse med en krisesituation som følge af et eller flere af følgende forhold: |
| a) | et stort migrationspres i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, hvilket stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og –procedurer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Fonden yder finansiel bistand til at dække akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation som følge af et eller flere af følgende forhold:

Fonden yder finansiel bistand til at dække akutte og specifikke behov
  , f.eks. til oprettelse af infrastrukturer,
  i forbindelse med en krisesituation som følge af et eller flere af følgende forhold:

, f.eks. til oprettelse af infrastrukturer,

a)

et stort migrationspres i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, hvilket stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og –procedurer

| a) | et stort migrationspres i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere
  , især når det drejer sig om sårbare personer, f.eks. uledsagede mindreårige
  , hvilket stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og -procedurer |
| --- | --- |

a)

et stort migrationspres i en eller flere medlemsstater karakteriseret ved en stor eller uforholdsmæssig stor tilstrømning af tredjelandsstatsborgere
  , især når det drejer sig om sårbare personer, f.eks. uledsagede mindreårige
  , hvilket stiller store og hastende krav til deres modtagelsesfaciliteter og faciliteter til brug for frihedsberøvelse, asyl- og migrationsstyringssystemer og -procedurer

, især når det drejer sig om sårbare personer, f.eks. uledsagede mindreårige

| b) | anvendelsen af mekanismerne for midlertidig beskyttelse i henhold til direktiv 2001/55/EF, eller |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af mekanismerne for midlertidig beskyttelse i henhold til direktiv 2001/55/EF, eller

| b) | anvendelsen af mekanismerne for midlertidig beskyttelse i henhold til direktiv 2001/55/EF, eller |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af mekanismerne for midlertidig beskyttelse i henhold til direktiv 2001/55/EF, eller

| c) | et stort migrationspres i tredjelande, herunder hvor personer med behov for international beskyttelse kan være strandet på grund af den politiske udvikling eller konflikter, navnlig når det kan have en indvirkning på migrationsstrømmene til Unionen. |
| --- | --- |

c)

et stort migrationspres i tredjelande, herunder hvor personer med behov for international beskyttelse kan være strandet på grund af den politiske udvikling eller konflikter, navnlig når det kan have en indvirkning på migrationsstrømmene til Unionen.

| c) | et stort migrationspres i tredjelande, herunder hvor personer med behov for international beskyttelse kan være strandet på grund af den politiske udvikling eller konflikter, navnlig når det kan have en indvirkning på migrationsstrømmene til Unionen.
  De foranstaltninger, der gennemføres i tredjelande i henhold til denne artikel, skal være forenelige med og, hvor det er relevant, supplere Unionens humanitære politik og overholde grundlæggende menneskerettigheder og internationale juridiske forpligtelser. |
| --- | --- |

c)

et stort migrationspres i tredjelande, herunder hvor personer med behov for international beskyttelse kan være strandet på grund af den politiske udvikling eller konflikter, navnlig når det kan have en indvirkning på migrationsstrømmene til Unionen.
  De foranstaltninger, der gennemføres i tredjelande i henhold til denne artikel, skal være forenelige med og, hvor det er relevant, supplere Unionens humanitære politik og overholde grundlæggende menneskerettigheder og internationale juridiske forpligtelser.

De foranstaltninger, der gennemføres i tredjelande i henhold til denne artikel, skal være forenelige med og, hvor det er relevant, supplere Unionens humanitære politik og overholde grundlæggende menneskerettigheder og internationale juridiske forpligtelser.

Begrundelse

Begrundelse

Sikring af sammenhængen med andre EU-politikker og respekten for grundlæggende rettigheder.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

COM(2018) 471 final, artikel 26, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Krisebistand kan have form af tilskud, der ydes direkte til de decentraliserede agenturer. | Krisebistand kan have form af tilskud, der ydes direkte til de decentraliserede agenturer
  og til de lokale og regionale myndigheder, der er under et stort migrationspres, især de myndigheder, der er ansvarlige for at modtage og integrere uledsagede mindreårige migranter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Krisebistand kan have form af tilskud, der ydes direkte til de decentraliserede agenturer.

Krisebistand kan have form af tilskud, der ydes direkte til de decentraliserede agenturer
  og til de lokale og regionale myndigheder, der er under et stort migrationspres, især de myndigheder, der er ansvarlige for at modtage og integrere uledsagede mindreårige migranter.

og til de lokale og regionale myndigheder, der er under et stort migrationspres, især de myndigheder, der er ansvarlige for at modtage og integrere uledsagede mindreårige migranter.

Begrundelse

Begrundelse

Det er de lokale og regionale myndigheder, der ofte har ansvaret for at modtage og integrere uledsagede mindreårige, selv om de i mange tilfælde ikke har kapacitet hertil.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

COM(2018) 471 final, bilag I (Kriterier for tildeling af midler til programmer under delt forvaltning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | De disponible midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles mellem medlemsstaterne som følger: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

De disponible midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles mellem medlemsstaterne som følger:

| 1. | De disponible midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles mellem medlemsstaterne som følger: |
| --- | --- |

1.

De disponible midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles mellem medlemsstaterne som følger:

| a) | hver medlemsstat modtager et fast beløb på 5 000 000 EUR fra dette instrument ved programmeringsperiodens begyndelse |
| --- | --- |

a)

hver medlemsstat modtager et fast beløb på 5 000 000 EUR fra dette instrument ved programmeringsperiodens begyndelse

| a) | hver medlemsstat modtager et fast beløb på 5 000 000 EUR fra dette instrument ved programmeringsperiodens begyndelse |
| --- | --- |

a)

hver medlemsstat modtager et fast beløb på 5 000 000 EUR fra dette instrument ved programmeringsperiodens begyndelse

| b) | de resterende midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles på grundlag af følgende kriterier:






  — | 30 %
  til asyl |
| --- | --- | --- |

b)

de resterende midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles på grundlag af følgende kriterier:

—

30 %
  til asyl

30 %

| — | 30 %
  til lovlig migration og integration |
| --- | --- |

—

30 %
  til lovlig migration og integration

30 %

| — | 40 %
  til bekæmpelse af irregulær migration, herunder tilbagesendelse. |
| --- | --- |

—

40 %
  til bekæmpelse af irregulær migration, herunder tilbagesendelse.

40 %

| b) | de resterende midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles på grundlag af følgende kriterier:






  — | 33,3  %
  til asyl |
| --- | --- | --- |

b)

de resterende midler, som er omhandlet i artikel 11, fordeles på grundlag af følgende kriterier:

—

33,3  %
  til asyl

33,3  %

| — | 33,3  %
  til lovlig migration og integration |
| --- | --- |

—

33,3  %
  til lovlig migration og integration

33,3  %

| — | 33,3  %
  til bekæmpelse af irregulær migration, herunder tilbagesendelse. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  til bekæmpelse af irregulær migration, herunder tilbagesendelse.

33,3  %

Begrundelse

Begrundelse

Asyl, lovlig migration og integration er lige så vigtige (om ikke vigtigere) som irregulær migration/tilbagesendelse for en effektiv forvaltning af migrationsstrømme.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg er på baggrund af de skiftende udfordringer på migrationsområdet enig i, at investeringer i en effektiv og samordnet migrationsforvaltning i EU til støtte for medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder er nøglen til at opfylde EU's målsætning om at etablere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Udvalget glæder sig i den forbindelse over den øgede opmærksomhed på og finansiering til migration i EU's budget, men er bekymret over, at forøgelsen er væsentligt højere til foranstaltninger til beskyttelse af grænserne end til Asyl- og Migrationsfonden. Udvalget foreslår derfor en forøgelse til Asyl- og Migrationsfonden, som svarer til forøgelsen til forvaltning af de ydre grænser, dvs. en 2,4-folds-forøgelse; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg er på baggrund af de skiftende udfordringer på migrationsområdet enig i, at investeringer i en effektiv og samordnet migrationsforvaltning i EU til støtte for medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder er nøglen til at opfylde EU's målsætning om at etablere et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Udvalget glæder sig i den forbindelse over den øgede opmærksomhed på og finansiering til migration i EU's budget, men er bekymret over, at forøgelsen er væsentligt højere til foranstaltninger til beskyttelse af grænserne end til Asyl- og Migrationsfonden. Udvalget foreslår derfor en forøgelse til Asyl- og Migrationsfonden, som svarer til forøgelsen til forvaltning af de ydre grænser, dvs. en 2,4-folds-forøgelse;

| 2. | gentager, at der fra EU's og medlemsstaternes side er behov for en samordnet tilgang til udformningen af en fælles asyl- og migrationspolitik, der er baseret på principperne om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling; |
| --- | --- |

2.

gentager, at der fra EU's og medlemsstaternes side er behov for en samordnet tilgang til udformningen af en fælles asyl- og migrationspolitik, der er baseret på principperne om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling;

| 3. | bifalder etableringen af Asyl- og Migrationsfonden og andre nye og omlagte instrumenter (FIGF, ESF+, EFRU, NDCI, IPAIII), hvorunder der afsættes midler til både den interne og den eksterne dimension af migration; |
| --- | --- |

3.

bifalder etableringen af Asyl- og Migrationsfonden og andre nye og omlagte instrumenter (FIGF, ESF+, EFRU, NDCI, IPAIII), hvorunder der afsættes midler til både den interne og den eksterne dimension af migration;

| 4. | er enig i, at effektiv forvaltning af EU's ydre grænser er nødvendig, men mener, at en primær fokus på grænsekontrol og mindre fokus på de andre centrale aspekter af en samlet EU-migrationspolitik, herunder et reformeret EU-asylsystem, sammenhængende og ambitiøse politikker for at fremme lovlig migration og støtte integration, stærke foranstaltninger for at bekæmpe menneskehandel og en resolut indsats for at håndtere de underliggende årsager til migration, hverken ville være effektiv eller afspejle EU's grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

4.

er enig i, at effektiv forvaltning af EU's ydre grænser er nødvendig, men mener, at en primær fokus på grænsekontrol og mindre fokus på de andre centrale aspekter af en samlet EU-migrationspolitik, herunder et reformeret EU-asylsystem, sammenhængende og ambitiøse politikker for at fremme lovlig migration og støtte integration, stærke foranstaltninger for at bekæmpe menneskehandel og en resolut indsats for at håndtere de underliggende årsager til migration, hverken ville være effektiv eller afspejle EU's grundlæggende værdier;

| 5. | påpeger, at det er vigtigt at sikre synergi, sammenhæng og effektivitet mellem Asyl- og Migrationsfonden og EU's øvrige fonde og politikker, navnlig med beskyttelse af grundlæggende rettigheder samt fremme af social samhørighed og udenrigs- og udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at det er vigtigt at sikre synergi, sammenhæng og effektivitet mellem Asyl- og Migrationsfonden og EU's øvrige fonde og politikker, navnlig med beskyttelse af grundlæggende rettigheder samt fremme af social samhørighed og udenrigs- og udviklingspolitikker;

| 6. | understreger behovet for reformer af det fælles europæiske asylsystem for at sikre, at effektive asylprocedurer garanterer rettighederne for dem, der søger beskyttelse, forhindrer sekundære bevægelser og skaber ensartede og passende modtagelsesforhold og standarder for indrømmelse af international beskyttelse; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for reformer af det fælles europæiske asylsystem for at sikre, at effektive asylprocedurer garanterer rettighederne for dem, der søger beskyttelse, forhindrer sekundære bevægelser og skaber ensartede og passende modtagelsesforhold og standarder for indrømmelse af international beskyttelse;

| 7. | opfatter partnerskaber og samarbejde med tredjelande som et helt nødvendigt aspekt af EU's migrationspolitik og bekæmpelsen af de underliggende årsager til migration, og mener derfor, at der under fonden bør være finansielle incitamenter til den slags samarbejde, herunder til gennemførelsen af EU-genbosætningsrammen. Midlerne til udviklingen i tredjelande bør dog ikke udelukkende gå til at forebygge migration; |
| --- | --- |

7.

opfatter partnerskaber og samarbejde med tredjelande som et helt nødvendigt aspekt af EU's migrationspolitik og bekæmpelsen af de underliggende årsager til migration, og mener derfor, at der under fonden bør være finansielle incitamenter til den slags samarbejde, herunder til gennemførelsen af EU-genbosætningsrammen. Midlerne til udviklingen i tredjelande bør dog ikke udelukkende gå til at forebygge migration;

| 8. | noterer sig den nye tilgang med at skelne mellem kortsigtede og langsigtede integrationsforanstaltninger, hvor sidstnævnte nu finansieres over ESF+, og understreger, at de finansielle bestemmelser for ESF+ fuldt ud må afspejle dette. Ikke mindst fordi de fleste kortsigtede integrationsforanstaltninger er lokale og regionale myndigheders ansvarsområde, konstaterer udvalget med beklagelse, at »integration« ikke længere indgår i navnet på Asyl- og Migrationsfonden; |
| --- | --- |

8.

noterer sig den nye tilgang med at skelne mellem kortsigtede og langsigtede integrationsforanstaltninger, hvor sidstnævnte nu finansieres over ESF+, og understreger, at de finansielle bestemmelser for ESF+ fuldt ud må afspejle dette. Ikke mindst fordi de fleste kortsigtede integrationsforanstaltninger er lokale og regionale myndigheders ansvarsområde, konstaterer udvalget med beklagelse, at »integration« ikke længere indgår i navnet på Asyl- og Migrationsfonden;

| 9. | hilser det velkommen, at en højere medfinansieringssats (op til 90 %) er mulig under den nye fond, hvilket nok især vil kunne hjælpe pressede lokale og regionale myndigheder, især i områder med en ydre grænse, men udvalget beklager, at dets gentagne opfordringer til at gøre lokale og regionale myndigheder delvist ansvarlige for forvaltningen af Asyl- og Migrationsfonden ikke er blevet hørt; |
| --- | --- |

9.

hilser det velkommen, at en højere medfinansieringssats (op til 90 %) er mulig under den nye fond, hvilket nok især vil kunne hjælpe pressede lokale og regionale myndigheder, især i områder med en ydre grænse, men udvalget beklager, at dets gentagne opfordringer til at gøre lokale og regionale myndigheder delvist ansvarlige for forvaltningen af Asyl- og Migrationsfonden ikke er blevet hørt;

| 10. | tager til efterretning, at Asyl- og Migrationsfonden for første gang vil være underlagt forordningen om fælles bestemmelser. I kraft deraf burde lokale og regionale myndigheder i højere grad blive inddraget i planlægningen og gennemførelsen af nationale politikker, men den slags positive følgevirkninger forudsætter fuld anvendelse af principperne om partnerskab og flerniveauforvaltning; |
| --- | --- |

10.

tager til efterretning, at Asyl- og Migrationsfonden for første gang vil være underlagt forordningen om fælles bestemmelser. I kraft deraf burde lokale og regionale myndigheder i højere grad blive inddraget i planlægningen og gennemførelsen af nationale politikker, men den slags positive følgevirkninger forudsætter fuld anvendelse af principperne om partnerskab og flerniveauforvaltning;

| 11. | understreger, at fonden bør yde støtte til medlemsstaterne til tilrettelæggelse af samordnede strategier for alle aspekter af migration, til udveksling af information og bedste praksis samt til samarbejde mellem forskellige myndigheder og myndighedsniveauer og mellem medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

understreger, at fonden bør yde støtte til medlemsstaterne til tilrettelæggelse af samordnede strategier for alle aspekter af migration, til udveksling af information og bedste praksis samt til samarbejde mellem forskellige myndigheder og myndighedsniveauer og mellem medlemsstater;

| 12. | konstaterer i den forbindelse, at forslaget med hensyn til tildelingen af midler til medlemsstater indeholder en fordelingsnøgle, der afspejler de behov og det pres, medlemsstaterne oplever på tre centrale områder: asyl (30 %), lovlig migration og integration (30 %) og bekæmpelse af irregulær migration, herunder tilbagesendelse (40 %). Udvalget mener imidlertid ikke, at det er klart, hvorfor disse tre elementer er blevet vægtet, som de er, og foreslår derfor, at de gives samme vægtning; |
| --- | --- |

12.

konstaterer i den forbindelse, at forslaget med hensyn til tildelingen af midler til medlemsstater indeholder en fordelingsnøgle, der afspejler de behov og det pres, medlemsstaterne oplever på tre centrale områder: asyl (30 %), lovlig migration og integration (30 %) og bekæmpelse af irregulær migration, herunder tilbagesendelse (40 %). Udvalget mener imidlertid ikke, at det er klart, hvorfor disse tre elementer er blevet vægtet, som de er, og foreslår derfor, at de gives samme vægtning;

| 13. | anerkender, at en tilbagesendelsespolitik, der fungerer, er et vigtigt element i en helhedsorienteret tilgang til migration, og at fonden derfor bør yde støtte til udviklingen af fælles standarder for og en samordnet forvaltning af tilbagesendelse under fuld overholdelse af EU-retten og de internationale menneskerettigheder og med respekt for de pågældende personers værdighed. Dette gælder også foranstaltninger til reintegration af hjemvendte i tredjelande; |
| --- | --- |

13.

anerkender, at en tilbagesendelsespolitik, der fungerer, er et vigtigt element i en helhedsorienteret tilgang til migration, og at fonden derfor bør yde støtte til udviklingen af fælles standarder for og en samordnet forvaltning af tilbagesendelse under fuld overholdelse af EU-retten og de internationale menneskerettigheder og med respekt for de pågældende personers værdighed. Dette gælder også foranstaltninger til reintegration af hjemvendte i tredjelande;

| 14. | opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at prioritere frivillig tilbagesendelse af hensyn til såvel de hjemvendte som myndighederne i afsender- og modtagerlandene; |
| --- | --- |

14.

opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til at prioritere frivillig tilbagesendelse af hensyn til såvel de hjemvendte som myndighederne i afsender- og modtagerlandene;

| 15. | er enig i, at fonden bør yde støtte til medlemsstaternes gennemførelse af direktiv 2009/52/EF om forbud mod beskæftigelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold og sanktioner over for arbejdsgivere, der overtræder forbuddet, og direktiv 2011/36/EU om bistand og støtte til samt beskyttelse af ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

15.

er enig i, at fonden bør yde støtte til medlemsstaternes gennemførelse af direktiv 2009/52/EF om forbud mod beskæftigelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold og sanktioner over for arbejdsgivere, der overtræder forbuddet, og direktiv 2011/36/EU om bistand og støtte til samt beskyttelse af ofre for menneskehandel;

| 16. | beklager, at medlemsstaterne ikke længere skal afsætte mindst 20 % af de disponible midler til asylindsatsen og 20 % til integration, da der dermed skabes en risiko for, at bekæmpelsen af irregulær migration vil blive prioriteret fremfor andre tiltag. Udvalget opfordrer derfor til genindførelse af disse krav til minimumstildeling og -udgifter; |
| --- | --- |

16.

beklager, at medlemsstaterne ikke længere skal afsætte mindst 20 % af de disponible midler til asylindsatsen og 20 % til integration, da der dermed skabes en risiko for, at bekæmpelsen af irregulær migration vil blive prioriteret fremfor andre tiltag. Udvalget opfordrer derfor til genindførelse af disse krav til minimumstildeling og -udgifter;

| 17. | mener, at decentralt samarbejde kan få afgørende betydning for styrkelsen af god forvaltning i oprindelses- og transitlandene og dermed mindske migrationsstrømmene. Tiltag som Nicosiainitiativet om kapacitetsopbygning i kommuner i Libyen viser, i hvilken udstrækning samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder kan fremme stabiliteten og velstanden i vores nabolande; |
| --- | --- |

17.

mener, at decentralt samarbejde kan få afgørende betydning for styrkelsen af god forvaltning i oprindelses- og transitlandene og dermed mindske migrationsstrømmene. Tiltag som Nicosiainitiativet om kapacitetsopbygning i kommuner i Libyen viser, i hvilken udstrækning samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder kan fremme stabiliteten og velstanden i vores nabolande;

| 18. | minder om dets egen rolle med hensyn til at fremme dialog og samarbejde med lokale og regionale myndigheder i migranternes oprindelses- og transitlande, f.eks. gennem de eksisterende organer og platforme (ARLEM, CORLEAP, blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper), med henblik på at nå Asyl- og Migrationsfondens mål; |
| --- | --- |

18.

minder om dets egen rolle med hensyn til at fremme dialog og samarbejde med lokale og regionale myndigheder i migranternes oprindelses- og transitlande, f.eks. gennem de eksisterende organer og platforme (ARLEM, CORLEAP, blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper), med henblik på at nå Asyl- og Migrationsfondens mål;

| 19. | er af den klare overbevisning, at medlemsstaterne bør tilskyndes til at anvende en del af deres programtildeling specifikt til finansiering af:






  — | integrationsforanstaltninger, der gennemføres af lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet |
| --- | --- | --- |

19.

er af den klare overbevisning, at medlemsstaterne bør tilskyndes til at anvende en del af deres programtildeling specifikt til finansiering af:

—

integrationsforanstaltninger, der gennemføres af lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet

| — | tiltag til at udvikle reelle alternativer til frihedsberøvelse |
| --- | --- |

—

tiltag til at udvikle reelle alternativer til frihedsberøvelse

| — | støttet frivillig tilbagevenden og reintegrationsprogrammer og dertil knyttede aktiviteter |
| --- | --- |

—

støttet frivillig tilbagevenden og reintegrationsprogrammer og dertil knyttede aktiviteter

| — | foranstaltninger rettet mod sårbare ansøgere om international beskyttelse med særlige modtagelses- og/eller proceduremæssige behov, først og fremmest børn og især uledsagede børn; |
| --- | --- |

—

foranstaltninger rettet mod sårbare ansøgere om international beskyttelse med særlige modtagelses- og/eller proceduremæssige behov, først og fremmest børn og især uledsagede børn;

| 20. | bifalder den foreslåede ramme for krisebistand, som vil gøre det muligt for medlemsstaterne at tackle udfordringerne i forbindelse med stor eller uforholdsmæssig tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, navnlig når det omfatter sårbare personer, som f.eks. uledsagede mindreårige. Udvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder i sådanne situationer bør have direkte adgang til denne bistand; |
| --- | --- |

20.

bifalder den foreslåede ramme for krisebistand, som vil gøre det muligt for medlemsstaterne at tackle udfordringerne i forbindelse med stor eller uforholdsmæssig tilstrømning af tredjelandsstatsborgere, navnlig når det omfatter sårbare personer, som f.eks. uledsagede mindreårige. Udvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder i sådanne situationer bør have direkte adgang til denne bistand;

| 21. | mener, at den foreslåede lovgivning har en klar europæisk merværdi, og at forslaget derfor overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

21.

mener, at den foreslåede lovgivning har en klar europæisk merværdi, og at forslaget derfor overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/156

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forslag til forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013

(2018/C 461/14)

| Ordfører: | Marco DUS (IT/PES), medlem af kommunalrådet i Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013
  COM(2018) 385 final — 2018/0209 (COD) |

Ordfører:

Marco DUS (IT/PES), medlem af kommunalrådet i Vittorio Veneto, Treviso

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1293/2013

COM(2018) 385 final — 2018/0209 (COD)

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (6) | Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (1), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (2), (3), (4), Unionens naturlovgivning (5), og tilknyttede politikker (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(6)

Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (1), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (2), (3), (4), Unionens naturlovgivning (5), og tilknyttede politikker (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger.

| (6) | Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (1), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (2), (3), (4),
  det syvende generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 og et eventuelt efterfølgende program

   (5), Unionens naturlovgivning (6), og tilknyttede politikker (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ,

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger. |
| --- | --- |

(6)

Gennemførelsen af pakken om cirkulær økonomi (1), 2030-rammen for klima- og energipolitikken (2), (3), (4),
  det syvende generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 og et eventuelt efterfølgende program

   (5), Unionens naturlovgivning (6), og tilknyttede politikker (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ,

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15) har særlig stor betydning for at opnå de overordnede målsætninger.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (7) | Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et energieffektivt, klimarobust lavemissionssamfund. Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for CO2-udledning og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt forberedelse af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet. Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(7)

Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et energieffektivt, klimarobust lavemissionssamfund. Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for CO2-udledning og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt forberedelse af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet. Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger.

| (7) | Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et energieffektivt, klimarobust lavemissionssamfund. Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for CO2-udledning og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt forberedelse af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet. Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger. |
| --- | --- |

(7)

Hvis Unionen skal opfylde sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, kræver det, at Unionen omstiller sig til et energieffektivt, klimarobust lavemissionssamfund. Dette forudsætter foranstaltninger med særlig fokus på de sektorer, der bidrager mest til de aktuelle niveauer for CO2-udledning og forurening, for derigennem at bidrage til gennemførelsen af 2030-rammen for klima- og energipolitikken og medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner samt forberedelse af Unionens langsigtede klima- og energistrategi frem til midten af århundredet. Programmet bør også omfatte foranstaltninger, som bidrager til gennemførelsen af Unionens klimatilpasningspolitik for at mindske sårbarheden over for klimaændringernes negative virkninger.

Begrundelse

O.a.: vedrører ikke den danske version (termen »resistent« ændres til »robust«, men »robust« er allerede anvendt i den danske version af COM-dokumentet).

Anbefalet ændring 3

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (8) | Omstillingen til ren energi er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet, eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi, der bidrager til modvirkning af klimaforandringer. Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(8)

Omstillingen til ren energi er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet, eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi, der bidrager til modvirkning af klimaforandringer. Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere.

| (8) | Omstillingen til ren energi er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet
  med samme koefficient for medfinansiering
  , eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi, der bidrager til modvirkning af klimaforandringer. Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere. |
| --- | --- |

(8)

Omstillingen til ren energi er et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, der har miljømæssige sidegevinster. Foranstaltninger for kapacitetsopbygning, som støtter omstillingen til ren energi, og som er finansieret under Horisont 2020 indtil 2020, bør integreres i programmet
  med samme koefficient for medfinansiering
  , eftersom målsætningen hermed ikke er at yde støtte til topkvalitet og generere innovation, men at fremme udnyttelsen af allerede tilgængelig teknologi, der bidrager til modvirkning af klimaforandringer. Medtagelsen af disse kapacitetsopbyggende aktiviteter i programmet åbner mulighed for synergier mellem delprogrammerne og øger den overordnede sammenhæng i EU-finansieringen. Derfor bør data indsamles og formidles om udnyttelsen af eksisterende forsknings- og innovationsløsninger i LIFE-projekter, bl.a. fra Horisont Europa-programmet og dets forgængere.

Begrundelse

Medfinanseringsprocenten for regioner og byer er 100 % i Horisont 2020-rammen.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (9) | I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og vedvarende energikilder
  i lille målestok
  ), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter. En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i ren energi, idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEU. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(9)

I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og vedvarende energikilder
  i lille målestok
  ), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter. En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i ren energi, idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEU.

| (9) | I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og
  decentrale
  vedvarende energikilder
  med henblik på alle former for energiforbrug og især forbruget til opvarmning og aircondition
  ), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter
  ved bl.a. at fremme pilotprojekter i små byområder og i bebyggelser og boliger i afsides beliggende områder eller landområder
  . En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i ren energi, idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

I konsekvensanalyserne vedrørende lovgivningen om ren energi vurderes det, at opfyldelse af Unionens energimål for 2030 vil kræve yderligere investeringer på 177 mia. EUR årligt i perioden 2021-2030. De største mangler vedrører investeringer i dekarbonisering af bygninger (energieffektivitet og
  decentrale
  vedvarende energikilder
  med henblik på alle former for energiforbrug og især forbruget til opvarmning og aircondition
  ), hvor der er behov for at tilføre kapital til projekter af meget decentral karakter
  ved bl.a. at fremme pilotprojekter i små byområder og i bebyggelser og boliger i afsides beliggende områder eller landområder
  . En af målsætningerne i delprogrammet Omstilling til Ren Energi går ud på at opbygge kapacitet til projektudvikling og -aggregering for derved også at øge absorberingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og katalysere investeringer i ren energi, idet der også trækkes på de finansielle instrumenter, som tilvejebringes inden for rammerne af InvestEU.

Begrundelse

Dekarbonisering af bygge- og anlægssektoren er af helt afgørende betydning for at nå EU's klima- og energimål og dermed for at opfylde målene i Parisaftalen. Ikke desto mindre er det vigtigt at have større fokus på energiforbruget til opvarmning og aircondition, som tegner sig for en stor del af det europæiske energiforbrug.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (12) | Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne (1) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen af politikker, overvågning og revision, øger interessenternes engagement, mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(12)

Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne (1) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen af politikker, overvågning og revision, øger interessenternes engagement, mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen.

| (12) | Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne (1) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen
  og evalueringen
  af politikker, overvågning og revision,
  fremmer bevidstgørelsen og kommunikationen, udvikler god forvaltning,
  øger interessenternes engagement
  i at styrke modstandsdygtigheden over for de globale forandringer
  , mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen. |
| --- | --- |

(12)

Unionens seneste pakke om revision af gennemførelsen af miljøreglerne (1) viser, at der er brug for betydelige fremskridt for at fremme gennemførelsen af Unionens gældende miljølovgivning og i højere grad integrere miljø- og klimamålsætninger i andre politikker. Programmet bør derfor fungere som katalysator med henblik på at virkeliggøre de fornødne fremskridt gennem udvikling, afprøvning og udbredelse af nye tilgange, idet det støtter udviklingen
  og evalueringen
  af politikker, overvågning og revision,
  fremmer bevidstgørelsen og kommunikationen, udvikler god forvaltning,
  øger interessenternes engagement
  i at styrke modstandsdygtigheden over for de globale forandringer
  , mobiliserer investeringer på tværs af Unionens investeringsprogrammer eller andre finansieringskilder og støtter foranstaltninger, der har til formål at overvinde de forskellige forhindringer for en effektiv gennemførelse af centrale planer fastsat i miljølovgivningen.

Begrundelse

Forbedring af forvaltningen, navnlig gennem øget bevidstgørelse og inddragelse af interessenter, er afgørende for at opfylde miljømålsætningerne. Der er tale om udtrykkeligt formulerede prioriteter i det foregående LIFE-program, og Regionsudvalget mener, at de bør bibeholdes.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (15) | Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier. Den frivillige ordning har budraget til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning for bevarelsen af den globale biodiversitet. De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  Det bør gøres muligt via p
  rogrammet fortsat at finansiere små tilskud til biodiversitet i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(15)

Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier. Den frivillige ordning har budraget til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning for bevarelsen af den globale biodiversitet. De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  Det bør gøres muligt via p
  rogrammet fortsat at finansiere små tilskud til biodiversitet i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier.

| (15) | Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier. Den frivillige ordning har budraget til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning for bevarelsen af den globale biodiversitet. De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  P
  rogrammet
  bør
  fortsat finansiere tilskud til biodiversitet i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier
  i overensstemmelse med målsætningerne og foranstaltningerne som led i et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi

   (1). |
| --- | --- |

(15)

Den frivillige ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i de europæiske oversøiske territorier (BEST) fremmer bevarelsen af biodiversiteten, herunder havets biodiversitet, og bæredygtig brug af økosystemtjenester, heriblandt økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, i områderne i Unionens yderste periferi og oversøiske lande og territorier. Den frivillige ordning har budraget til at øge bevidstheden om de oversøiske lande og territoriers økologiske betydning for bevarelsen af den globale biodiversitet. De oversøiske lande og territorier har i deres ministererklæringer i 2017 og 2018 udtrykt deres påskønnelse af denne ordning for små tilskud til biodiversitet.
  P
  rogrammet
  bør
  fortsat finansiere tilskud til biodiversitet i områderne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier
  i overensstemmelse med målsætningerne og foranstaltningerne som led i et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi

   (1).

Begrundelse

Tydeliggørelse af ordlyden.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (17) | Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed. Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(17)

Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed. Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau.

| (17) | Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed. Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau.
  Denne indsats for at forbedre luftkvaliteten skal være forenelig med kravene om nedbringelse af drivhusgasserne og behovet for på lang sigt at dekarbonisere hele den europæiske økonomi ved at erstatte energiinfrastrukturerne til fossil energi med infrastrukturer til vedvarende energi, efterhånden som det bliver teknisk og økonomisk muligt. |
| --- | --- |

(17)

Unionens langsigtede målsætning for politikken om ren luft er at opnå luftkvalitetsniveauer, som ikke medfører væsentlige negative virkninger på og risici for den menneskelige sundhed. Offentligheden er meget opmærksom på luftforureningen, og borgerne forventer handling fra myndighedernes side. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 understreges den rolle, som EU-finansieringen kan spille i bestræbelserne på at opfyldt målsætningerne for ren luft. Programmet bør derfor støtte projekter, herunder strategiske integrerede projekter, som har potentiale til at mobilisere offentlige og private midler samt fungere som eksempler på god praksis og katalysator for gennemførelsen af luftkvalitetsplaner og lovgivning på lokalt, regionalt, multiregionalt, nationalt og tværnationalt niveau.
  Denne indsats for at forbedre luftkvaliteten skal være forenelig med kravene om nedbringelse af drivhusgasserne og behovet for på lang sigt at dekarbonisere hele den europæiske økonomi ved at erstatte energiinfrastrukturerne til fossil energi med infrastrukturer til vedvarende energi, efterhånden som det bliver teknisk og økonomisk muligt.

Begrundelse

Der er en direkte sammenhæng mellem luftkvalitet og forbrænding af fossil energi til transport, opvarmning og aircondition og generelt til produktion af elektricitet. Dekarbonisering af disse sektorer har derfor direkte indvirkning på luftkvaliteten og borgernes sundhed. LIFE-programmet bør tage hensyn til potentialet for at reducere udslippet af forurenende luftarter som led i denne type projekter. Når der findes et alternativ fra en vedvarende energikilde, bør LIFE-programmet fremme dette initiativ i stedet for at udskifte udstyr med høj drivhusudledning med udstyr, der nok er mere effektivt, men stadig anvender fossil energi, forudsat at investeringen også er omkostningseffektiv.

Anbefalet ændring 8

Ny betragtning 17a efter betragtning 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (17a) | Der bør være særlig fokus på at fremskynde udfasningen af kilder til luftforurening, især anlæg til boligopvarmning og elektricitetsværker, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer. For at løse problemet med luftforurening skal indsatsen koncentreres om overgangen til vedvarende energikilder og andre rene energikilder på mellemlang/lang sigt. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(17a)

Der bør være særlig fokus på at fremskynde udfasningen af kilder til luftforurening, især anlæg til boligopvarmning og elektricitetsværker, der anvender de mest forurenende fossile brændstoffer. For at løse problemet med luftforurening skal indsatsen koncentreres om overgangen til vedvarende energikilder og andre rene energikilder på mellemlang/lang sigt.

Begrundelse

I EU er boligopvarmning baseret på kul en stor kilde til luftforurening og har skadelige virkninger for borgernes sundhed. Når det er teknisk og økonomisk muligt, bør overgangen til vedvarende energikilder og andre rene energikilder fremmes i tråd med målene om dekarbonisering af byggesektoren i direktivet om bygningers energimæssige ydeevne.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (20) | Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger, forbrugerengagement og inddragelse af interessenterne, herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(20)

Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger, forbrugerengagement og inddragelse af interessenterne, herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker.

| (20) | Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger,
  der bl.a. kan omfatte en kommunikationsstrategi, hvor der gøres brug af nye medier og de sociale netværk, og som øger
  forbrugerengagement
  et
  og inddragelse
  n
  af interessenterne, herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker.
  Derudover kan inddragelse og medansvarliggørelse af lokale og regionale myndigheder — i overensstemmelse med anerkendelsen af byer, regioner og lokale myndigheder på partskonferencen i Paris (Parisaftalen) som det myndighedsniveau, der er tættest på borgerne, og med nærhedsprincippet — yde et bidrag til opnåelsen af betydelige resultater på miljø-, energi- og klimaområdet, sådan som den voksende succes af initiativet borgmesterpagten og andre kommunale klima- og miljønetværk viser. |
| --- | --- |

(20)

Forbedret forvaltning inden for miljø, klimaændringer og relateret omstilling til ren energi kræver deltagelse fra civilsamfundet, hvilket kan ske med opmærksomhedsskabende foranstaltninger,
  der bl.a. kan omfatte en kommunikationsstrategi, hvor der gøres brug af nye medier og de sociale netværk, og som øger
  forbrugerengagement
  et
  og inddragelse
  n
  af interessenterne, herunder ikke-statslige organisationer, igennem høringer om og gennemførelse af relaterede politikker.
  Derudover kan inddragelse og medansvarliggørelse af lokale og regionale myndigheder — i overensstemmelse med anerkendelsen af byer, regioner og lokale myndigheder på partskonferencen i Paris (Parisaftalen) som det myndighedsniveau, der er tættest på borgerne, og med nærhedsprincippet — yde et bidrag til opnåelsen af betydelige resultater på miljø-, energi- og klimaområdet, sådan som den voksende succes af initiativet borgmesterpagten og andre kommunale klima- og miljønetværk viser.

Begrundelse

Det er vigtigt udtrykkeligt at formulere behovet for moderne kommunikation og nævne borgmesterpagten, som er et initiativ, der i dag er globalt og med stor succes inddrager og ansvarliggør de myndighedsniveauer, der er tættest på borgerne.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (22) | Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust lavemissionsøkonomi ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger bør offentlighedens accept og forbrugerengagementet
  fremmes
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(22)

Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust lavemissionsøkonomi ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger bør offentlighedens accept og forbrugerengagementet
  fremmes
  .

| (22) | Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust lavemissionsøkonomi ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger
  , især implementeringen af innovative og bæredygtige teknologier for vedvarende energi,
  bør
  det almindelige kendskab til og udbredelsen af disse teknologier fremmes med henblik på i højere grad at få
  offentlighedens accept og
  øge
  forbrugerengagementet. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bør forberede og lette markedsaktørernes omstilling til en ren, cirkulær, energieffektiv, klimarobust lavemissionsøkonomi ved at afprøve nye forretningsmuligheder, opgradere faglige kvalifikationer, lette forbrugernes adgang til bæredygtige produkter og tjenester, involvere og styrke aktører med indflydelse og afprøve nye metoder, hvormed de eksisterende processer og erhvervslandskabet tilpasses. For at støtte en større markedsudnyttelse af bæredygtige løsninger
  , især implementeringen af innovative og bæredygtige teknologier for vedvarende energi,
  bør
  det almindelige kendskab til og udbredelsen af disse teknologier fremmes med henblik på i højere grad at få
  offentlighedens accept og
  øge
  forbrugerengagementet.

Begrundelse

Takket være den teknologiske udvikling og (tillige) offentlig støtte er udgifterne til installation af vedvarende energisystemer faldet drastisk i de sidste 10 år. Vi skal fortsætte i denne retning for at udvikle det europæiske energipotentiale fuldt ud og udnytte alternative energikilder, som i dag kun bruges i begrænset omfang (såsom havenergi og geotermi) og udbygge EU's energiuafhængighed af tredjelande.

Anbefalet ændring 11

Ny betragtning 24a efter betragtning 24

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (24a) | I betragtning af at naturkatastrofer som følge af klimaændringerne bliver stadig hyppigere i Den Europæiske Union og af, at de eksisterende forebyggelsesinstrumenter er utilstrækkelige, vil programmet yde støtte til initiativer, der skal styrke strategier om bedre modstandsdygtighed over for klimaændringerne med henblik på at imødegå de dermed forbundne naturkatastrofer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(24a)

I betragtning af at naturkatastrofer som følge af klimaændringerne bliver stadig hyppigere i Den Europæiske Union og af, at de eksisterende forebyggelsesinstrumenter er utilstrækkelige, vil programmet yde støtte til initiativer, der skal styrke strategier om bedre modstandsdygtighed over for klimaændringerne med henblik på at imødegå de dermed forbundne naturkatastrofer.

Begrundelse

De stadigt hyppigere naturkatastrofer og de ikke tilstrækkelige forebyggelsesinstrumenter betyder, at bidraget fra LIFE-programmet til støtte for initiativer, der skal styrke strategier om bedre modstandsdygtighed over for klimaændringer med henblik på at imødegå katastrofer, bliver helt afgørende.

Anbefalet ændring 12

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (25) | Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed. Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima og relevant ren energi, bør også tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(25)

Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed. Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima og relevant ren energi, bør også tages i betragtning.

| (25) | Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed. Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima
  , cirkulær økonomi
  og relevant ren energi, bør også tages i betragtning.


  Finansieringen af denne strategi bør integreres i programmet på specifik og differentieret vis. |
| --- | --- |

(25)

Ved gennemførelsen af programmet bør der tages behørigt hensyn til strategien for regionerne i den yderste periferi med henblik på artikel 349 i TEUF og til disse regioners særlige behov eller sårbarhed. Unionens politikker, som ikke vedrører miljø, klima
  , cirkulær økonomi
  og relevant ren energi, bør også tages i betragtning.

Finansieringen af denne strategi bør integreres i programmet på specifik og differentieret vis.

Begrundelse

Denne specifikke reference er nødvendig i forhold til de alvorlige risici, som regionerne i den yderste periferi står over for som følge af de globale forandringer og klimaændringerne i kraft af deres særlige sårbarhed og afhængighed af det kontinentale Europa.

Anbefalet ændring 13

Ny betragtning 26a efter betragtning 26

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (26a) | De europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) er støtteberettigede og kan være et juridisk instrument for gennemførelsen af LIFE-programmet. EGTS' struktur kan sidestilles med konsortiers, og de arbejder for størstedelens vedkommende tværnationalt. Disse karakteristika gør, at de fra centralt hold kan stå for den driftsmæssige og finansielle gennemførelse af projekter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(26a)

De europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) er støtteberettigede og kan være et juridisk instrument for gennemførelsen af LIFE-programmet. EGTS' struktur kan sidestilles med konsortiers, og de arbejder for størstedelens vedkommende tværnationalt. Disse karakteristika gør, at de fra centralt hold kan stå for den driftsmæssige og finansielle gennemførelse af projekter.

Begrundelse

Det er nødvendigt at fremme brugen af EGTS og sikre, at de er støtteberettigede som konsortier.

Anbefalet ændring 14

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (31) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(31)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger.

| (31) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger
  til dækning af bl.a. udgifter til personale, så der kan bidrages til en forenkling af de administrative aktiviteter, der er forbundet med deltagelse i projekter
  . |
| --- | --- |

(31)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud bør dette omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste satser og satser for enhedsomkostninger
  til dækning af bl.a. udgifter til personale, så der kan bidrages til en forenkling af de administrative aktiviteter, der er forbundet med deltagelse i projekter
  .

Begrundelse

Dette ændringsforslag betoner betydningen af at kunne dække udgifterne til personale som en vigtig faktor for en vellykket deltagelse i projekter, navnlig for mindre virksomheder.

Anbefalet ændring 15

Artikel 3, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Programmets overordnede målsætning er at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klima
  resistent
  lavemissionsøkonomi, herunder via omstilling til ren energi, samt bidrage til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling. | 1.   Programmets overordnede målsætning er at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klima
  robust
  lavemissionsøkonomi, herunder via omstilling til ren energi, samt bidrage til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Programmets overordnede målsætning er at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klima
  resistent
  lavemissionsøkonomi, herunder via omstilling til ren energi, samt bidrage til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling.

1.   Programmets overordnede målsætning er at bidrage til omstillingen til en ren, cirkulær, energieffektiv og klima
  robust
  lavemissionsøkonomi, herunder via omstilling til ren energi, samt bidrage til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab for derigennem at bidrage til bæredygtig udvikling.

Begrundelse

Begrundelse

Termen »robust« synes mere passende i denne kontekst, da det drejer sig om at tilpasse sig.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 3, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger: | 2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger: |
| a) | innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren energi, og bidrage til anvendelsen af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger:

2.   Programmet har følgende specifikke målsætninger:

a)

innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren energi, og bidrage til anvendelsen af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet

| a) | innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren energi, og bidrage til anvendelsen af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet |
| --- | --- |

a)

innovative teknikker og tilgange udvikles, demonstreres og fremmes med henblik på at opfylde målsætningerne i Unionens lovgivning og politik vedrørende miljø- og klimaindsatsen, herunder omstillingen til ren energi, og bidrage til anvendelsen af bedste praksis i forbindelse med natur og biodiversitet

| b) | udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes, herunder med bedre forvaltning gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement |
| --- | --- |

b)

udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes, herunder med bedre forvaltning gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement

| b) | udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes, herunder med bedre forvaltning gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement |
| --- | --- |

b)

udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og håndhævelsen af relevant EU-lovgivning og -politik støttes, herunder med bedre forvaltning gennem opbygning af kapaciteten hos offentlige og private aktører og civilsamfundets engagement

| c) | en storstilet ibrugtagning af succesrige tekniske og politikrelaterede løsninger katalyseres med henblik på at gennemføre relevant EU-lovgivning og -politik ved at udbrede resultater og integrere relaterede målsætninger i andre politikker og i den offentlige og private sektors praksis, mobilisere investeringer og forbedre adgangen til finansiering. |
| --- | --- |

c)

en storstilet ibrugtagning af succesrige tekniske og politikrelaterede løsninger katalyseres med henblik på at gennemføre relevant EU-lovgivning og -politik ved at udbrede resultater og integrere relaterede målsætninger i andre politikker og i den offentlige og private sektors praksis, mobilisere investeringer og forbedre adgangen til finansiering.

| c) | en storstilet ibrugtagning af succesrige tekniske og politikrelaterede løsninger katalyseres med henblik på at gennemføre relevant EU-lovgivning og -politik ved at udbrede resultater og integrere relaterede målsætninger i andre politikker og i den offentlige og private sektors praksis, mobilisere investeringer og forbedre adgangen til finansiering |
| --- | --- |

c)

en storstilet ibrugtagning af succesrige tekniske og politikrelaterede løsninger katalyseres med henblik på at gennemføre relevant EU-lovgivning og -politik ved at udbrede resultater og integrere relaterede målsætninger i andre politikker og i den offentlige og private sektors praksis, mobilisere investeringer og forbedre adgangen til finansiering

| d) | styrkelse af synergierne mellem strategier om bedre modstandsdygtighed over for klimaændringer og mindskelse af risikoen for deraf følgende naturkatastrofer ved at indføre tekniske løsninger såsom en entydig metode til analyse af risikoen for naturkatastrofer
  . |
| --- | --- |

d)

d)

styrkelse af synergierne mellem strategier om bedre modstandsdygtighed over for klimaændringer og mindskelse af risikoen for deraf følgende naturkatastrofer ved at indføre tekniske løsninger såsom en entydig metode til analyse af risikoen for naturkatastrofer
  .

styrkelse af synergierne mellem strategier om bedre modstandsdygtighed over for klimaændringer og mindskelse af risikoen for deraf følgende naturkatastrofer ved at indføre tekniske løsninger såsom en entydig metode til analyse af risikoen for naturkatastrofer

Begrundelse

Begrundelse

De stadigt hyppigere naturkatastrofer og de ikke tilstrækkelige forebyggelsesinstrumenter betyder, at bidraget fra LIFE-programmet til støtte for løsninger, der skal styrke strategierne for bedre modstandsdygtighed over for klimaændringer med henblik på at imødegå katastrofer, bliver helt afgørende.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  5 450 000 000
  EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  6 780 000 000
  EUR i løbende priser. |
| 2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: | 2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: |
| | 3 500 000 000
  EUR for området Miljø, heraf |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  5 450 000 000
  EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  6 780 000 000
  EUR i løbende priser.

2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

2.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

3 500 000 000
  EUR for området Miljø, heraf

3 500 000 000

| a) | 4 165 000 000
  EUR for området Miljø, heraf |
| --- | --- |

a)

a)

4 165 000 000
  EUR for området Miljø, heraf

4 165 000 000

| | 2 150 000 000 EUR for delprogrammet Natur og Biodiversitet og |
| --- | --- |

2 150 000 000 EUR for delprogrammet Natur og Biodiversitet og

| | (1) | 2 315 000 000 EUR for delprogrammet Natur og Biodiversitet og |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

2 315 000 000 EUR for delprogrammet Natur og Biodiversitet og

| | 1 350 000 000 EUR for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet |
| --- | --- |

1 350 000 000 EUR for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet

| | (2) | 1 850 000 000 EUR for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 850 000 000 EUR for delprogrammet Cirkulær Økonomi og Livskvalitet

| | 1 950 000 000
  EUR for området Klimaindsats, heraf |
| --- | --- |

1 950 000 000
  EUR for området Klimaindsats, heraf

1 950 000 000

| b) | 2 615 000 000
  EUR for området Klimaindsats, heraf |
| --- | --- |

b)

b)

2 615 000 000
  EUR for området Klimaindsats, heraf

2 615 000 000

| | 950 000 000
  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og |
| --- | --- |

950 000 000
  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og

950 000 000

| | (1) | 1 450 000 000
  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

1 450 000 000
  EUR for delprogrammet Modvirkning af og Tilpasning til Klimaændringer og

1 450 000 000

| | 1 000 000 000 EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi. |
| --- | --- |

1 000 000 000 EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi.

| | (2) | 1 165 000 000 EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi. |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 165 000 000 EUR for delprogrammet Omstilling til Ren Energi.

3.   De beløb, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke bestemmelser om fleksibilitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) ..., [den nye flerårige finansielle ramme] og finansforordningen.

3.   De beløb, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke bestemmelser om fleksibilitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) ..., [den nye flerårige finansielle ramme] og finansforordningen.

Begrundelse

Begrundelse

Det nye samlede budget for LIFE-programmet er baseret på en forøgelse med faktor 1,7, som annonceret af Kommissionen, men uden overførsel af den tidligere Horisont 2020-finansierede foranstaltning for energiomstilling, med særlig fokus på delprogrammet Modvirkning af Klimaændringer og Cirkulær Økonomi.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 5, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   De beløb, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke bestemmelser om fleksibilitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx, [den nye flerårige finansielle ramme] og finansforordningen. | 3.   De beløb, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke bestemmelser om fleksibilitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx, [den nye flerårige finansielle ramme] og finansforordningen. |
| | 3a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at forhøje procentdelen i nærværende artikels stk. 1 og 2 med højst 10 %, forudsat at det samlede beløb, der kræves i to på hinanden følgende år som følge af forslag, der falder ind under det prioriterede område for natur og biodiversitet, og som opfylder minimumskvalitetskrav, overstiger det tilsvarende beløb beregnet for de to år, der går forud for disse år, med mere end 20 %. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   De beløb, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke bestemmelser om fleksibilitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx, [den nye flerårige finansielle ramme] og finansforordningen.

3.   De beløb, der er omhandlet i stk. 1 og 2, berører ikke bestemmelser om fleksibilitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) xx/xx, [den nye flerårige finansielle ramme] og finansforordningen.

3a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at forhøje procentdelen i nærværende artikels stk. 1 og 2 med højst 10 %, forudsat at det samlede beløb, der kræves i to på hinanden følgende år som følge af forslag, der falder ind under det prioriterede område for natur og biodiversitet, og som opfylder minimumskvalitetskrav, overstiger det tilsvarende beløb beregnet for de to år, der går forud for disse år, med mere end 20 %.

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv. Gengivelse af fleksibilitetsbestemmelsen i delprogrammet vedrørende natur og biodiversitet, som den for øjeblikket indgår i LIFE-programmet for 2014-2020.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 5, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Programmet kan finansiere aktiviteter, der gennemføres af Kommissionen til støtte for forberedelse, gennemførelse og mainstreaming af Unionens lovgivning og politikker vedrørende miljø, klima og relevant omstilling til ren energi med henblik på at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Sådanne aktiviteter kan omfatte: | 5.   Programmet kan finansiere aktiviteter, der gennemføres af Kommissionen til støtte for forberedelse, gennemførelse og mainstreaming af Unionens lovgivning og politikker vedrørende miljø, klima og relevant omstilling til ren energi med henblik på at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Sådanne aktiviteter kan omfatte: |
| a) | information og kommunikation, herunder oplysningskampagner. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, skal også omfatte kommunikation vedrørende Unionens politiske prioriteter tillige med gennemførelses- og omsætningsstatus for EU-lovgivning vedrørende miljø, klima og relevant ren energi |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   Programmet kan finansiere aktiviteter, der gennemføres af Kommissionen til støtte for forberedelse, gennemførelse og mainstreaming af Unionens lovgivning og politikker vedrørende miljø, klima og relevant omstilling til ren energi med henblik på at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Sådanne aktiviteter kan omfatte:

5.   Programmet kan finansiere aktiviteter, der gennemføres af Kommissionen til støtte for forberedelse, gennemførelse og mainstreaming af Unionens lovgivning og politikker vedrørende miljø, klima og relevant omstilling til ren energi med henblik på at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Sådanne aktiviteter kan omfatte:

a)

information og kommunikation, herunder oplysningskampagner. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, skal også omfatte kommunikation vedrørende Unionens politiske prioriteter tillige med gennemførelses- og omsætningsstatus for EU-lovgivning vedrørende miljø, klima og relevant ren energi

| a) | information og kommunikation, herunder oplysningskampagner. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, skal også omfatte kommunikation vedrørende Unionens politiske prioriteter tillige med gennemførelses- og omsætningsstatus for EU-lovgivning vedrørende miljø, klima og relevant ren energi |
| --- | --- |

a)

information og kommunikation, herunder oplysningskampagner. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, skal også omfatte kommunikation vedrørende Unionens politiske prioriteter tillige med gennemførelses- og omsætningsstatus for EU-lovgivning vedrørende miljø, klima og relevant ren energi

| b) | studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier |
| --- | --- |

b)

studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier

| b) | studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier |
| --- | --- |

b)

studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier

| c) | forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, der ikke finansieres via programmet, samt politikker, programmer og lovgivning |
| --- | --- |

c)

forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, der ikke finansieres via programmet, samt politikker, programmer og lovgivning

| c) | forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, der ikke finansieres via programmet
  , gennemførelsestiltag og tiltag for at forbedre forvaltningen
  samt politikker, programmer og lovgivning |
| --- | --- |

c)

forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, der ikke finansieres via programmet
  , gennemførelsestiltag og tiltag for at forbedre forvaltningen
  samt politikker, programmer og lovgivning

, gennemførelsestiltag og tiltag for at forbedre forvaltningen

| d) | workshopper, konferencer og møder |
| --- | --- |

d)

workshopper, konferencer og møder

| d) | workshopper, konferencer og møder |
| --- | --- |

d)

workshopper, konferencer og møder

| e) | netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis |
| --- | --- |

e)

netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis

| e) | netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis |
| --- | --- |

e)

netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis

| f) | andre aktiviteter. |
| --- | --- |

f)

andre aktiviteter.

| f) | andre aktiviteter. |
| --- | --- |

f)

andre aktiviteter.

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 11, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Retlige enheder, som indgår i konsortier med mindst tre uafhængige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller oversøiske lande eller territorier, som er knyttet til de pågældende stater eller tredjelande, der er associeret til programmet, eller andre tredjelande, er støtteberettigede. | 5.   Retlige enheder, som indgår i konsortier med mindst tre uafhængige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller oversøiske lande eller territorier, som er knyttet til de pågældende stater eller tredjelande, der er associeret til programmet, eller andre tredjelande, er støtteberettigede. |
| | 5a.
     
  De europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) betragtes som konsortier, der er etableret i flere medlemsstater eller i oversøiske lande og territorier, der er associerede med disse medlemsstater. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   Retlige enheder, som indgår i konsortier med mindst tre uafhængige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller oversøiske lande eller territorier, som er knyttet til de pågældende stater eller tredjelande, der er associeret til programmet, eller andre tredjelande, er støtteberettigede.

5.   Retlige enheder, som indgår i konsortier med mindst tre uafhængige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller oversøiske lande eller territorier, som er knyttet til de pågældende stater eller tredjelande, der er associeret til programmet, eller andre tredjelande, er støtteberettigede.

5a.
     
  De europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) betragtes som konsortier, der er etableret i flere medlemsstater eller i oversøiske lande og territorier, der er associerede med disse medlemsstater.

Begrundelse

Begrundelse

Det er nødvendigt at fremme brugen af EGTS og sikre, at de er støtteberettigede som konsortier.

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Artikel 13, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | projekter, der finansieres via programmet,
  skal undgå at undergrave
  programmets målsætninger vedrørende miljø, klima eller
  relevant ren
  energi og skal om muligt fremme brugen af grønne offentlige indkøb. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

projekter, der finansieres via programmet,
  skal undgå at undergrave
  programmets målsætninger vedrørende miljø, klima eller
  relevant ren
  energi og skal om muligt fremme brugen af grønne offentlige indkøb.

skal undgå at undergrave

relevant ren

| a) | projekter, der finansieres via programmet,
  skal bidrage til at nå mindst én af
  programmets målsætninger vedrørende miljø, klima
  , overgang til en cirkulær økonomisk model
  eller
  bæredygtig
  energi
  uden at undergrave de øvrige målsætninger
  og skal om muligt fremme brugen af grønne offentlige indkøb. |
| --- | --- |

a)

projekter, der finansieres via programmet,
  skal bidrage til at nå mindst én af
  programmets målsætninger vedrørende miljø, klima
  , overgang til en cirkulær økonomisk model
  eller
  bæredygtig
  energi
  uden at undergrave de øvrige målsætninger
  og skal om muligt fremme brugen af grønne offentlige indkøb.

skal bidrage til at nå mindst én af

, overgang til en cirkulær økonomisk model

bæredygtig

uden at undergrave de øvrige målsætninger

Begrundelse

Begrundelse

LIFE-programmet bør ikke kun »undgå at undergrave« EU's målsætninger vedrørende miljø, klima og energi, men bør aktivt bidrage til, at de opfyldes. Derudover forekommer formuleringen vedrørende »relevant ren energi« for vag.

Anbefalet ændring 22

Anbefalet ændring 22

Artikel 13, litra f)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder eller regioner i den yderste periferi. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

f)

hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder eller regioner i den yderste periferi.

| f) | hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer
  (f.eks. områder med udbredte problemer med luftkvaliteten, eller som er påvirket af klimaændringerne)
  eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder
  (projekter, hvor grænseoverskridende samarbejde er afgørende for at værne om miljøet og nå målsætningerne for klimaet)
  eller
  regioner, der er udsat for alvorlige risici som følge af de globale forandringer og klimaændringerne, som f.eks.
  regioner i den yderste periferi. |
| --- | --- |

f)

hvor det er hensigtsmæssigt, rettes der især opmærksomhed mod projekter i geografiske områder, som har særlige behov eller er særligt sårbare, såsom områder med særlige miljømæssige udfordringer
  (f.eks. områder med udbredte problemer med luftkvaliteten, eller som er påvirket af klimaændringerne)
  eller naturbetingede begrænsninger, grænseområder
  (projekter, hvor grænseoverskridende samarbejde er afgørende for at værne om miljøet og nå målsætningerne for klimaet)
  eller
  regioner, der er udsat for alvorlige risici som følge af de globale forandringer og klimaændringerne, som f.eks.
  regioner i den yderste periferi.

(f.eks. områder med udbredte problemer med luftkvaliteten, eller som er påvirket af klimaændringerne)

(projekter, hvor grænseoverskridende samarbejde er afgørende for at værne om miljøet og nå målsætningerne for klimaet)

regioner, der er udsat for alvorlige risici som følge af de globale forandringer og klimaændringerne, som f.eks.

Begrundelse

Begrundelse

Det er hensigtsmæssigt med større fokus på tværnationalt samarbejde, problemet med luftkvaliteten, risiciene forbundet med de globale forandringer og klimaændringerne og den særlige sårbarhed i regionerne i den yderste periferi. Problemer relateret til klimaændringer vedrører ofte geografiske områder med særlige behov eller svagheder, såsom øer, kystbyer og bjergområder.

Anbefalet ændring 23

Anbefalet ændring 23

Ny artikel efter artikel 13

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Støtteberettigelse af moms- og personaleomkostninger





  1.
     
  Betingelserne for omkostningers støtteberettigelse er fastsat i artikel 126 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Sådanne omkostninger omfatter moms og personaleomkostninger.




  Kommissionen forelægger i forbindelse med midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer af LIFE-programmet en oversigt over de momsgodtgørelser pr. medlemsstat, som projektstøttemodtagere under LIFE-programmet har anmodet om i forbindelse med den endelige betaling.






  2.
     
  Refusionsberettiget moms er ikke støtteberettiget, hvad enten ansøgeren vælger at søge refusion eller ej. Moms er kun en støtteberettiget udgift i tilfælde, hvor den reelt og definitivt betales af den endelige støttemodtager. Moms, der på den ene eller den anden måde er refusionsberettiget, anses ikke som en støtteberettiget udgift, heller ikke hvis den ikke refunderes til den endelige støttemodtager eller en individuel modtager. Der tages ikke højde for den endelige støttemodtagers eller den individuelle modtagers offentlige eller private status i beslutningen om, hvorvidt moms er en støtteberettiget udgift under anvendelsen af bestemmelserne i denne regel.






  3.
     
  Ikkerefusionsberettiget moms betragtes som en støtteberettiget udgift, hvis anmodningen om støtteberettigelse ledsages af passende dokumentation fra organisationens revisorer eller bogholderi. Moms, der ikke er refusionsberettiget for den endelige støttemodtager eller for individuelle modtagere i kraft af særlig national lovgivning, er kun en støtteberettiget udgift, hvis denne lovgivning er i fuld overensstemmelse med direktiv 2006/112/EF om moms. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Støtteberettigelse af moms- og personaleomkostninger

1.
     
  Betingelserne for omkostningers støtteberettigelse er fastsat i artikel 126 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Sådanne omkostninger omfatter moms og personaleomkostninger.

Kommissionen forelægger i forbindelse med midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer af LIFE-programmet en oversigt over de momsgodtgørelser pr. medlemsstat, som projektstøttemodtagere under LIFE-programmet har anmodet om i forbindelse med den endelige betaling.

2.
     
  Refusionsberettiget moms er ikke støtteberettiget, hvad enten ansøgeren vælger at søge refusion eller ej. Moms er kun en støtteberettiget udgift i tilfælde, hvor den reelt og definitivt betales af den endelige støttemodtager. Moms, der på den ene eller den anden måde er refusionsberettiget, anses ikke som en støtteberettiget udgift, heller ikke hvis den ikke refunderes til den endelige støttemodtager eller en individuel modtager. Der tages ikke højde for den endelige støttemodtagers eller den individuelle modtagers offentlige eller private status i beslutningen om, hvorvidt moms er en støtteberettiget udgift under anvendelsen af bestemmelserne i denne regel.

3.
     
  Ikkerefusionsberettiget moms betragtes som en støtteberettiget udgift, hvis anmodningen om støtteberettigelse ledsages af passende dokumentation fra organisationens revisorer eller bogholderi. Moms, der ikke er refusionsberettiget for den endelige støttemodtager eller for individuelle modtagere i kraft af særlig national lovgivning, er kun en støtteberettiget udgift, hvis denne lovgivning er i fuld overensstemmelse med direktiv 2006/112/EF om moms.

Begrundelse

Begrundelse

Ændringsforslaget er taget fra en tidligere RU-udtalelse (Twitchen ENVE-V-018). Det er vurderingen, at moms har haft en afskrækkende virkning på deltagelsen i de tidligere udgaver af LIFE-programmet.

Anbefalet ændring 24

Anbefalet ændring 24

Artikel 21, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. | 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016
  , og, hvis det er relevant, hører den de lokale og regionale myndigheder direkte og iværksætter offentlige høringer
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016
  , og, hvis det er relevant, hører den de lokale og regionale myndigheder direkte og iværksætter offentlige høringer
  .

Begrundelse

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder bør specifikt omtales.

Anbefalet ændring 25

Anbefalet ændring 25

Ny artikel 21a efter artikel 21

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Udvalgsprocedure





  1.
     
  Kommissionen bistås af udvalget for LIFE-programmet for miljø- og klimaindsatsen. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.






  2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.




  Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af udvalget for LIFE-programmet for miljø- og klimaindsatsen. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 finder anvendelse.

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag er enslydende med artikel 30 i den gældende forordning ((EU) nr. 1293/2013) om LIFE-programmet for at sikre større deltagelse i og kontrol med gennemførelsen af LIFE-programmet.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder forslaget fra Kommissionen, som uden betænkeligheder viderefører LIFE-programmet inden for rammerne af den næste FFR med en udtrykkelig anerkendelse af de gode resultater og den europæiske merværdi, der indtil videre er blevet skabt; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder forslaget fra Kommissionen, som uden betænkeligheder viderefører LIFE-programmet inden for rammerne af den næste FFR med en udtrykkelig anerkendelse af de gode resultater og den europæiske merværdi, der indtil videre er blevet skabt;

| 2. | glæder sig over, at FN's mål for bæredygtig udvikling specifikt omtales i forslaget til forordning, og at forslaget bidrager til, at 25 % af FFR-budgettet går til målsætningerne for klimaet. Udvalget opfordrer til, at alle FN's mål for bæredygtig udvikling udtrykkeligt anerkendes og fremmes på EU's budget; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at FN's mål for bæredygtig udvikling specifikt omtales i forslaget til forordning, og at forslaget bidrager til, at 25 % af FFR-budgettet går til målsætningerne for klimaet. Udvalget opfordrer til, at alle FN's mål for bæredygtig udvikling udtrykkeligt anerkendes og fremmes på EU's budget;

| 3. | understreger, at der for de lokale og regionale myndigheder allerede har været en stor direkte effekt af LIFE-programmet i form af bevarelse af biodiversitet, forbedret miljøkvalitet og dermed bidrag til at mindske og modvirke de dramatiske virkninger af klimaændringerne, som de lokale og regionale myndigheder som de første skal kæmpe imod; |
| --- | --- |

3.

understreger, at der for de lokale og regionale myndigheder allerede har været en stor direkte effekt af LIFE-programmet i form af bevarelse af biodiversitet, forbedret miljøkvalitet og dermed bidrag til at mindske og modvirke de dramatiske virkninger af klimaændringerne, som de lokale og regionale myndigheder som de første skal kæmpe imod;

| 4. | er enig i forslaget om en forhøjelse af budgettet til LIFE-programmet på 60 % inden for FFR. Det bemærker dog, at denne budgetforhøjelse modsvarer en udvidelse af de temaer, der kan finansieres over det fremtidige LIFE-program (som det nye delprogram »Omstilling til ren energi«, der skal finansiere projekter, som under den nuværende FFR falder ind under Horisont 2020-programmet). Udvalget må derfor understrege, at den budgetstigning, der er foreslået af Kommissionen, i realiteten er langt fra de af Kommissionen bebudede 60 %, og håber, at man overvejer en yderligere stigning, der er forenelig med det samlede forslag til FFR; |
| --- | --- |

4.

er enig i forslaget om en forhøjelse af budgettet til LIFE-programmet på 60 % inden for FFR. Det bemærker dog, at denne budgetforhøjelse modsvarer en udvidelse af de temaer, der kan finansieres over det fremtidige LIFE-program (som det nye delprogram »Omstilling til ren energi«, der skal finansiere projekter, som under den nuværende FFR falder ind under Horisont 2020-programmet). Udvalget må derfor understrege, at den budgetstigning, der er foreslået af Kommissionen, i realiteten er langt fra de af Kommissionen bebudede 60 %, og håber, at man overvejer en yderligere stigning, der er forenelig med det samlede forslag til FFR;

| 5. | er bekymret for, om der samlet set vil være færre midler til rådighed for lokale og regionale myndigheder til projekter forbundet med klimapolitikken og energiomstillingen inden for den næste FFR for perioden 2021-2027 i lyset af forslagene om at skære i budgetterne til EFRU og ELFUL; |
| --- | --- |

5.

er bekymret for, om der samlet set vil være færre midler til rådighed for lokale og regionale myndigheder til projekter forbundet med klimapolitikken og energiomstillingen inden for den næste FFR for perioden 2021-2027 i lyset af forslagene om at skære i budgetterne til EFRU og ELFUL;

| 6. | er uenig i den manglende henvisning til LIFE-udvalget, som ikke omtales i Kommissionens forslag. Det mener således ikke, at LIFE-udvalget bør nedlægges, men at det tværtimod bør arbejde for en mere effektiv inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i programmet; |
| --- | --- |

6.

er uenig i den manglende henvisning til LIFE-udvalget, som ikke omtales i Kommissionens forslag. Det mener således ikke, at LIFE-udvalget bør nedlægges, men at det tværtimod bør arbejde for en mere effektiv inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i programmet;

| 7. | bifalder beslutningen om at fokusere på kvaliteten af projekter, således at der ikke foretages geografisk bestemte bindende forhåndstildelinger (men dog en rimelig og afbalanceret fordeling mellem projekter), og hilser bestræbelserne for at forenkle forordningen for programmet velkommen. Udvalget advarer dog om risikoen for, at alt for mange forhold vil blive henvist til delegerede retsakter på andet niveau, og anmoder i denne forbindelse om, at medfinansieringssatserne for lokale og regionale myndigheder ikke sænkes i fremtidige indkaldelser af forslag; |
| --- | --- |

7.

bifalder beslutningen om at fokusere på kvaliteten af projekter, således at der ikke foretages geografisk bestemte bindende forhåndstildelinger (men dog en rimelig og afbalanceret fordeling mellem projekter), og hilser bestræbelserne for at forenkle forordningen for programmet velkommen. Udvalget advarer dog om risikoen for, at alt for mange forhold vil blive henvist til delegerede retsakter på andet niveau, og anmoder i denne forbindelse om, at medfinansieringssatserne for lokale og regionale myndigheder ikke sænkes i fremtidige indkaldelser af forslag;

| 8. | finder det afgørende, at LIFE-programmet bruges som et springbræt til at kopiere succesfulde projekter, og at det bl.a. udnyttes som katalysator for at tiltrække yderligere midler (private og offentlige, startende med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling). Udvalget opfordrer Kommissionen til at benytte sig af hensigtsmæssige værktøjer til information, udbredelse og teknisk bistand for at tilskynde til og støtte lokale og regionale myndigheders deltagelse i programmet. Med henblik derpå anbefaler det endvidere at fremme netværkssamarbejde mellem de nationale kontaktpunkter for at bane vej for udveksling af bedste praksis og tværnationalt samarbejde; |
| --- | --- |

8.

finder det afgørende, at LIFE-programmet bruges som et springbræt til at kopiere succesfulde projekter, og at det bl.a. udnyttes som katalysator for at tiltrække yderligere midler (private og offentlige, startende med Den Europæiske Fond for Regionaludvikling). Udvalget opfordrer Kommissionen til at benytte sig af hensigtsmæssige værktøjer til information, udbredelse og teknisk bistand for at tilskynde til og støtte lokale og regionale myndigheders deltagelse i programmet. Med henblik derpå anbefaler det endvidere at fremme netværkssamarbejde mellem de nationale kontaktpunkter for at bane vej for udveksling af bedste praksis og tværnationalt samarbejde;

| 9. | understreger den betydning, Natura 2000-netværket har for LIFE-programmet, og mener, at støtten til dette netværk skal forblive central i delprogrammet vedrørende natur og biodiversitet; |
| --- | --- |

9.

understreger den betydning, Natura 2000-netværket har for LIFE-programmet, og mener, at støtten til dette netværk skal forblive central i delprogrammet vedrørende natur og biodiversitet;

| 10. | forstår og er enig i behovet for at søge at tiltrække private midler også til miljøinvesteringer, men opfordrer Kommissionen til at skabe større klarhed om »blandingsoperationer« og om de resultater, der er opnået under de pilotprojekter, der har fået midler fra de finansielle instrumenter under LIFE-programmet for 2014-2020. |
| --- | --- |

10.

forstår og er enig i behovet for at søge at tiltrække private midler også til miljøinvesteringer, men opfordrer Kommissionen til at skabe større klarhed om »blandingsoperationer« og om de resultater, der er opnået under de pilotprojekter, der har fået midler fra de finansielle instrumenter under LIFE-programmet for 2014-2020.

Bruxelles, den 9. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  2030-rammen for klima- og energipolitikken, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  EU-strategi for tilpasning til klimaændringer, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Pakken om ren energi til alle europæere, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien, COM(2017) 198, 27.4.2017.

5

(6)  Programmet ren luft i Europa, COM(2013) 918.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

7

(8)  Temastrategien for jordbundsbeskyttelse, COM(2006) 231.

8

(9)  En strategi for lavemissionsmobilitet, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Handlingsplan om infrastruktur for alternative brændstoffer i henhold til artikel 10, stk. 6, i direktiv 2014/94/EU, 8.11.2017

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  2030-rammen for klima- og energipolitikken, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  EU-strategi for tilpasning til klimaændringer, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Pakken om ren energi til alle europæere, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Afgørelse nr. 1386/2013/EU

5

Afgørelse nr. 1386/2013/EU

(6)  Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien, COM(2017) 198, 27.4.2017.

6

(7)  Programmet ren luft i Europa, COM(2013) 918.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Temastrategien for jordbundsbeskyttelse, COM(2006) 231.

9

(10)  En strategi for lavemissionsmobilitet, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Handlingsplan om infrastruktur for alternative brændstoffer i henhold til artikel 10, stk. 6, i direktiv 2014/94/EU, 8.11.2017.

11

(12)  
  Direktiv 2002/49/EF om vurdering og styring af ekstern støj.

12

Direktiv 2002/49/EF om vurdering og styring af ekstern støj.

(13)  
  En EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi, COM(2018) 28 final.

13

En EU-strategi for plast i en cirkulær økonomi, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Direktiv 2007/60/EF om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser.

14

Direktiv 2007/60/EF om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser.

(15)  
  Meddelelse fra Kommissionen, Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital, COM(2013) 249 final.

15

Meddelelse fra Kommissionen, Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital, COM(2013) 249 final.

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU's revision af gennemførelsen af miljøreglerne: Fælles udfordringer og en samlet indsats for at levere bedre resultater (COM(2017) 63 final af 3. februar 2017).

1

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU's revision af gennemførelsen af miljøreglerne: Fælles udfordringer og en samlet indsats for at levere bedre resultater (COM(2017) 63 final af 3. februar 2017).

1

(1)  
  Som fastlagt i COM(2017) 623 final, »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi«.

1

Som fastlagt i COM(2017) 623 final, »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi«.

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/173

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Connecting Europe-faciliteten

(2018/C 461/15)

| Hovedordfører: | Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), næstformand for regionalrådet i Nouvelle-Aquitaine |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014
  COM(2018) 438 final
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1316/2013 for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen
  COM(2018) 568 final |

Hovedordfører:

Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), næstformand for regionalrådet i Nouvelle-Aquitaine

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014

COM(2018) 438 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1316/2013 for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

COM(2018) 568 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014

(COM(2018) 438 final) — Del 1

Anbefalet ændring 1

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen fremhævede i sin meddelelse »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (1) de særlige
  transportbehov
  , som regionerne i den yderste periferi har, og nødvendigheden af at yde EU-finansiering med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem programmet. | Kommissionen fremhævede i sin meddelelse »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« de særlige
  behov
  , som regionerne i den yderste periferi har
  i transport- og energisektoren samt den digitale sektor
  , og
  understregede
  nødvendigheden af at yde EU-finansiering
  i transportsektoren
  med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem programmet (1). |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Kommissionen fremhævede i sin meddelelse »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (1) de særlige
  transportbehov
  , som regionerne i den yderste periferi har, og nødvendigheden af at yde EU-finansiering med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem programmet.

Kommissionen fremhævede i sin meddelelse »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« de særlige
  behov
  , som regionerne i den yderste periferi har
  i transport- og energisektoren samt den digitale sektor
  , og
  understregede
  nødvendigheden af at yde EU-finansiering
  i transportsektoren
  med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem programmet (1).

Begrundelse

Kommissionen anerkender i sin meddelelse om regionerne i den yderste periferi, at disse regioner også har potentiale i energisektoren og den digitale sektor, men at de lider under en række begrænsninger og har brug for støtte for at overkomme disse.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Meddelelsen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (1) (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter strategiske målsætninger for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet.
  Direktiv (EU) 2018/XXX (den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation) har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser i mange områder i Unionen fortsat ikke vil være kommercielt levedygtige, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres fjerne beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold, lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer. Programmet bør derfor tilpasses for at bidrage til opnåelsen af disse strategiske målsætninger, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, som supplement til den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-fonden. | Meddelelsen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (1) (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter strategiske målsætninger for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet.
  Direktiv (EU) 2018/XXX (den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation) har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser i mange områder i Unionen fortsat ikke vil være kommercielt levedygtige, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres fjerne beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold
  , sådan som det er tilfældet for regionerne i den yderste periferi
  , lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer. Programmet bør derfor tilpasses for at bidrage til opnåelsen af disse strategiske målsætninger, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, som supplement til den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-fonden. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Meddelelsen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (1) (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter strategiske målsætninger for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet.

Direktiv (EU) 2018/XXX (den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation) har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser i mange områder i Unionen fortsat ikke vil være kommercielt levedygtige, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres fjerne beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold, lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer. Programmet bør derfor tilpasses for at bidrage til opnåelsen af disse strategiske målsætninger, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, som supplement til den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-fonden.

Meddelelsen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (1) (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter strategiske målsætninger for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet.

Direktiv (EU) 2018/XXX (den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation) har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser i mange områder i Unionen fortsat ikke vil være kommercielt levedygtige, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres fjerne beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold
  , sådan som det er tilfældet for regionerne i den yderste periferi
  , lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer. Programmet bør derfor tilpasses for at bidrage til opnåelsen af disse strategiske målsætninger, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, som supplement til den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, især Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-fonden.

Begrundelse

Regionerne i den yderste periferi er i denne situation en principiel sag, som anerkendes i artikel 349 i TEUF, idet de står over for en række begrænsninger såsom deres fjerne beliggenhed, østatus, lille areal, topografiske og klimatiske forhold, som i kraft af deres varige og kumulative karakter står i vejen for udviklingen.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net er der behov for udbredelse af backbone-net til elektronisk kommunikation, herunder med undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter eller forbinder europæiske øer eller
  oversøiske territorier
  til fastlandet. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte. | For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net er der behov for udbredelse af backbone-net til elektronisk kommunikation, herunder med undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter eller forbinder europæiske øer eller
  regioner i den yderste periferi
  til fastlandet. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net er der behov for udbredelse af backbone-net til elektronisk kommunikation, herunder med undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter eller forbinder europæiske øer eller
  oversøiske territorier
  til fastlandet. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte.

For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net er der behov for udbredelse af backbone-net til elektronisk kommunikation, herunder med undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter eller forbinder europæiske øer eller
  regioner i den yderste periferi
  til fastlandet. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte.

Begrundelse

Den specifikke situation i regionerne i den yderste periferi, som er isoleret fra det europæiske kontinent, men ligger tæt på andre kontinenter, gør dette forhold endnu mere presserende.

Anbefalet ændring 4

Artikel 2, litra h)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| h) | »grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som defineret i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF, om planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til nærværende forordning |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

h)

»grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater eller aftale mellem medlemsstater og tredjelande, som defineret i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF, om planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til nærværende forordning

| h) | »grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en
  EGTS, en
  samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater
  , mellem lokale eller regionale myndigheder
  eller mellem medlemsstater og tredjelande, som defineret i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF, om planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til nærværende forordning |
| --- | --- |

h)

»grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en
  EGTS, en
  samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater
  , mellem lokale eller regionale myndigheder
  eller mellem medlemsstater og tredjelande, som defineret i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF, om planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til nærværende forordning

Begrundelse

Det vil være hensigtsmæssigt at fremme brugen af EGTS til udvikling af grænseoverskridende projekter. Visse projekter finansieres i øvrigt kun af lokale og regionale myndigheder. Disse myndigheder bør derfor også have adgang til at ansøge om EU-finansiering.

Anbefalet ændring 5

Artikel 3, stk. 2, litra a), nr. i)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

i)

at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet

| i) | at bidrage til udviklingen af
  strategiske
  projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet
  , og styrke Unionens sociale og territoriale samhørighed, navnlig ved at prioritere gennemførelsen og færdiggørelsen af de projekter og arbejder i hovedkorridorerne og de vigtigste akser, der er omfattet af bilaget til forordningen |
| --- | --- |

i)

at bidrage til udviklingen af
  strategiske
  projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet
  , og styrke Unionens sociale og territoriale samhørighed, navnlig ved at prioritere gennemførelsen og færdiggørelsen af de projekter og arbejder i hovedkorridorerne og de vigtigste akser, der er omfattet af bilaget til forordningen

Anbefalet ændring 6

Artikel 3, stk. 2, litra a), b) og c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmet har følgende specifikke målsætninger: | Programmet har følgende specifikke målsætninger: |
| a) | I transportsektoren: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Programmet har følgende specifikke målsætninger:

Programmet har følgende specifikke målsætninger:

a)

I transportsektoren:

| a) | I transportsektoren: |
| --- | --- |

a)

I transportsektoren:

| | i) | at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet |
| --- | --- | --- |

i)

at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet

| | i) | at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet |
| --- | --- | --- |

i)

at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive og sammenkoblede net og infrastruktur for intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet

| | ii) | at tilpasse TEN-T-nettene til militære mobilitetsbehov |
| --- | --- | --- |

ii)

at tilpasse TEN-T-nettene til militære mobilitetsbehov

| | ii) | at tilpasse TEN-T-nettene til militære mobilitetsbehov
  for at sikre, at visse strategiske transportinfrastrukturer anvendes både civilt og militært ved at gennemføre og afslutte forbedringen af de interoperable forbindelser ved grænsen med løsninger, der letter og tillader modal overførsel af varer og passagerer med henblik på at opnå større interoperabilitet mellem netværk og korridorer |
| --- | --- | --- |

ii)

at tilpasse TEN-T-nettene til militære mobilitetsbehov
  for at sikre, at visse strategiske transportinfrastrukturer anvendes både civilt og militært ved at gennemføre og afslutte forbedringen af de interoperable forbindelser ved grænsen med løsninger, der letter og tillader modal overførsel af varer og passagerer med henblik på at opnå større interoperabilitet mellem netværk og korridorer

| | iii) | at sikre bedre tilgængelighed i regionerne i den yderste periferi, personmobilitet og fragttransport |
| --- | --- | --- |

iii)

at sikre bedre tilgængelighed i regionerne i den yderste periferi, personmobilitet og fragttransport

| b) | I energisektoren at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af det indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af dekarbonisering og sikring af forsyningssikkerheden, og at fremme det grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi |
| --- | --- |

b)

I energisektoren at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af det indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af dekarbonisering og sikring af forsyningssikkerheden, og at fremme det grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi

| b) | I energisektoren at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af det indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af dekarbonisering og sikring af forsyningssikkerheden, og at fremme det grænseoverskridende
  og tværregionale
  samarbejde
  , navnlig mellem regionerne i den yderste periferi,
  inden for vedvarende energi |
| --- | --- |

b)

I energisektoren at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af det indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af dekarbonisering og sikring af forsyningssikkerheden, og at fremme det grænseoverskridende
  og tværregionale
  samarbejde
  , navnlig mellem regionerne i den yderste periferi,
  inden for vedvarende energi

| c) | I den digitale sektor at bidrage til udbredelsen af digitale net med meget høj kapacitet og 5G-systemer, til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbone-net på EU's område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder samt til digitaliseringen af transport- og energinet. |
| --- | --- |

c)

I den digitale sektor at bidrage til udbredelsen af digitale net med meget høj kapacitet og 5G-systemer, til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbone-net på EU's område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder samt til digitaliseringen af transport- og energinet.

| c) | I den digitale sektor at bidrage til udbredelsen af digitale net med meget høj kapacitet og 5G-systemer, til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbone-net på EU's område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder
  og regionerne i den yderste periferi samt til konnektivitetssystemer for højhastighedsbredbånd i regionerne i den yderste periferi
  samt til digitaliseringen af transport- og energinet. |
| --- | --- |

c)

I den digitale sektor at bidrage til udbredelsen af digitale net med meget høj kapacitet og 5G-systemer, til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbone-net på EU's område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder
  og regionerne i den yderste periferi samt til konnektivitetssystemer for højhastighedsbredbånd i regionerne i den yderste periferi
  samt til digitaliseringen af transport- og energinet.

Begrundelse

Litraerne i artikel 3, stk. 2, bør omfatte en henvisning den særlige situation i regionerne i den yderste periferi i lighed med, hvad der er fastsat i artikel 10 — Generelle prioriteter i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet.

Anbefalet ændring 7

Artikel 4, stk. 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   For så vidt angår de beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden,
  stilles 30 % af disse beløb straks til rådighed for alle de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning, idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser prioriteres. Indtil
  den 31. december 2023
  skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter
  overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden
  med hensyn til 70 % af de overførte midler
  . Fra og med den 1. januar 2024 skal midler, der overføres til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt, stilles til rådighed for alle medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning. | 8.   For så vidt angår de beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden,
  skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter indtil
  den 31. december 2023 overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden. Fra og med den 1. januar 2024 skal midler, der overføres til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt, stilles til rådighed for alle medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning
  , idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser samt projekter i regionerne i den yderste periferi prioriteres
  .


  For samtlige midler, der overføres fra Samhørighedsfonden, tages de nationale kvoter i medlemsstaterne i betragtning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.   For så vidt angår de beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden,
  stilles 30 % af disse beløb straks til rådighed for alle de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning, idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser prioriteres. Indtil
  den 31. december 2023
  skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter
  overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden
  med hensyn til 70 % af de overførte midler
  . Fra og med den 1. januar 2024 skal midler, der overføres til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt, stilles til rådighed for alle medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning.

8.   For så vidt angår de beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden,
  skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter indtil
  den 31. december 2023 overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden. Fra og med den 1. januar 2024 skal midler, der overføres til programmet, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt, stilles til rådighed for alle medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning
  , idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser samt projekter i regionerne i den yderste periferi prioriteres
  .

For samtlige midler, der overføres fra Samhørighedsfonden, tages de nationale kvoter i medlemsstaterne i betragtning.

Begrundelse

Begrundelse

De midler, der overføres fra Samhørighedsfonden, er et centralt aspekt af CEF. I lyset af den betydelige reduktion af bevillinger fra Samhørighedsfonden generelt kan byer og regioner i de medlemsstater, der er berettigede til støtte, ikke håndtere risikoen for yderligere nedskæringer. Det er imidlertid nødvendigt, at det samlede budget er brugt ved udgangen af programmeringsperioden.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Artikel 4, stk. 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på
  disses
  anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes
  om muligt
  til fordel for den pågældende
  medlemsstat
  . | Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning,
  og som i henhold til artikel 21 i forordning (EU) XX (forordningen om fælles bestemmelser) kan overføres,
  kan på anmodning
  fra den berørte forvaltningsmyndighed og efter aftale med de regionale/lokale myndigheder
  overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels
  stk. 1,
  litra c). De omhandlede midler anvendes til den pågældende
  forvaltningsmyndigheds geografiske område
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på
  disses
  anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes
  om muligt
  til fordel for den pågældende
  medlemsstat
  .

disses

om muligt

medlemsstat

Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning,
  og som i henhold til artikel 21 i forordning (EU) XX (forordningen om fælles bestemmelser) kan overføres,
  kan på anmodning
  fra den berørte forvaltningsmyndighed og efter aftale med de regionale/lokale myndigheder
  overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels
  stk. 1,
  litra c). De omhandlede midler anvendes til den pågældende
  forvaltningsmyndigheds geografiske område
  .

og som i henhold til artikel 21 i forordning (EU) XX (forordningen om fælles bestemmelser) kan overføres,

fra den berørte forvaltningsmyndighed og efter aftale med de regionale/lokale myndigheder

stk. 1,

forvaltningsmyndigheds geografiske område

Begrundelse

Begrundelse

Midler, der overføres til programmet, skal anvendes af den forvaltningsmyndighed, som har truffet beslutning om at overføre midler. Denne tilgang vil bidrage til at sikre, at de midler, der tildeles de enkelte områder, kan bibeholdes, og at midlerne kan målrettes mere effektivt i overensstemmelse med regionernes og medlemsstaternes aktuelle behov.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Ny artikel efter artikel 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Tilpasning af TEN-T-nettet til militære mobilitetsbehov





  1.
     
  Connecting Europe-faciliteten skal bidrage til udviklingen af et prioriteret net af transportinfrastruktur, der egner sig til både civil og militær anvendelse.






  2.
     
  Projekter, der støttes med henblik på at opfylde dette mål, findes i hele TEN-T.






  3.
     
  Infrastruktur til både civil og militær anvendelse skal overholde TEN-T's tekniske og militære specifikationer og opfylde et eksisterende eller potentielt behov.






  4.
     
  Infrastruktur, der finansieres med henblik på at opfylde dette mål, kan ikke være begrænset til militær brug, undtagen i særlige tilfælde og for et begrænset tidsrum og skal til enhver tid garantere sikkerheden for mennesker, tjenester, varer og selve infrastrukturen.






  5.
     
  Aktioner vedrørende tilpasning af infrastruktur til både civil og militær anvendelse støttes kun med henblik på at opfylde dette mål.






  6.
     
  Inden den 31. december 2019 vedtager Kommissionen delegerede retsakter med angivelse af de tekniske specifikationer, der kræves for at anvende infrastrukturen både civilt og militært, og som fastlægges af Rådet, en liste over prioriterede projekter, der er støtteberettigede med henblik på at opfylde dette mål, samt regler for støtteberettigelse og udvælgelse. Kommissionen sikrer en sammenhængende og afbalanceret geografisk fordeling af infrastrukturen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Tilpasning af TEN-T-nettet til militære mobilitetsbehov

Tilpasning af TEN-T-nettet til militære mobilitetsbehov

1.
     
  Connecting Europe-faciliteten skal bidrage til udviklingen af et prioriteret net af transportinfrastruktur, der egner sig til både civil og militær anvendelse.

2.
     
  Projekter, der støttes med henblik på at opfylde dette mål, findes i hele TEN-T.

3.
     
  Infrastruktur til både civil og militær anvendelse skal overholde TEN-T's tekniske og militære specifikationer og opfylde et eksisterende eller potentielt behov.

4.
     
  Infrastruktur, der finansieres med henblik på at opfylde dette mål, kan ikke være begrænset til militær brug, undtagen i særlige tilfælde og for et begrænset tidsrum og skal til enhver tid garantere sikkerheden for mennesker, tjenester, varer og selve infrastrukturen.

5.
     
  Aktioner vedrørende tilpasning af infrastruktur til både civil og militær anvendelse støttes kun med henblik på at opfylde dette mål.

6.
     
  Inden den 31. december 2019 vedtager Kommissionen delegerede retsakter med angivelse af de tekniske specifikationer, der kræves for at anvende infrastrukturen både civilt og militært, og som fastlægges af Rådet, en liste over prioriterede projekter, der er støtteberettigede med henblik på at opfylde dette mål, samt regler for støtteberettigelse og udvælgelse. Kommissionen sikrer en sammenhængende og afbalanceret geografisk fordeling af infrastrukturen.

Begrundelse

Begrundelse

I betragtning af det budget, der er afsat til denne målsætning, bør forordningen indeholde detaljerede regler.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 7, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal omfatte mindst to medlemsstater og skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater eller
  aftale
  mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF. Disse projekter udpeges i overensstemmelse med de kriterier og den procedure, der er fastsat i del IV i bilaget til nærværende forordning. | Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal omfatte mindst to medlemsstater
  eller en EGTS eller to regioner i den yderste periferi
  og skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater
  , lokale eller regionale myndigheder, myndigheder i regionerne i den yderste periferi
  eller mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF. Disse projekter udpeges i overensstemmelse med de kriterier og den procedure, der er fastsat i del IV i bilaget til nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal omfatte mindst to medlemsstater og skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater eller
  aftale
  mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF. Disse projekter udpeges i overensstemmelse med de kriterier og den procedure, der er fastsat i del IV i bilaget til nærværende forordning.

aftale

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal omfatte mindst to medlemsstater
  eller en EGTS eller to regioner i den yderste periferi
  og skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem medlemsstater
  , lokale eller regionale myndigheder, myndigheder i regionerne i den yderste periferi
  eller mellem medlemsstater og tredjelande, som fastsat i artikel 6, 7, 9 eller 11 i direktiv 2009/28/EF. Disse projekter udpeges i overensstemmelse med de kriterier og den procedure, der er fastsat i del IV i bilaget til nærværende forordning.

eller en EGTS eller to regioner i den yderste periferi

, lokale eller regionale myndigheder, myndigheder i regionerne i den yderste periferi

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 8, stk. 3, litra d)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Uden at det berører tildelingskriterierne i artikel 13, prioriteres finansieringen under hensyntagen til følgende kriterier: | 3.   Uden at det berører tildelingskriterierne i artikel 13, prioriteres finansieringen under hensyntagen til følgende kriterier: |
| (...) | (...) |
| d) | projekter, som har til formål at udbrede grænseoverskridende backbone-net, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne inden for EU's område, herunder ved hjælp af undervandskabler, prioriteres efter hvor meget de bidrager til at øge modstandsdygtigheden og kapaciteten af de elektroniske kommunikationsnet på EU's område |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Uden at det berører tildelingskriterierne i artikel 13, prioriteres finansieringen under hensyntagen til følgende kriterier:

3.   Uden at det berører tildelingskriterierne i artikel 13, prioriteres finansieringen under hensyntagen til følgende kriterier:

(...)

(...)

d)

projekter, som har til formål at udbrede grænseoverskridende backbone-net, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne inden for EU's område, herunder ved hjælp af undervandskabler, prioriteres efter hvor meget de bidrager til at øge modstandsdygtigheden og kapaciteten af de elektroniske kommunikationsnet på EU's område

| d) | projekter, som har til formål at udbrede grænseoverskridende backbone-net, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne inden for EU's område
  og navnlig fra det europæiske kontinent til regionerne i den yderste periferi
  , herunder ved hjælp af undervandskabler, prioriteres efter hvor meget de bidrager til at øge modstandsdygtigheden og kapaciteten af de elektroniske kommunikationsnet på EU's område |
| --- | --- |

d)

projekter, som har til formål at udbrede grænseoverskridende backbone-net, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne inden for EU's område
  og navnlig fra det europæiske kontinent til regionerne i den yderste periferi
  , herunder ved hjælp af undervandskabler, prioriteres efter hvor meget de bidrager til at øge modstandsdygtigheden og kapaciteten af de elektroniske kommunikationsnet på EU's område

og navnlig fra det europæiske kontinent til regionerne i den yderste periferi

(...)

(...)

Begrundelse

Begrundelse

Afstanden mellem regionerne i den yderste periferi og det europæiske kontinent og deres placering tæt på tilstødende tredjelande gør det absolut nødvendigt at oprette et net, navnlig via undervandskabler, for at begrænse deres isolation.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 9, stk. 2, litra a), nr. i)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | aktioner til gennemførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2016, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013. Aktioner til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19 i nærværende forordning |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

i)

aktioner til gennemførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2016, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013. Aktioner til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19 i nærværende forordning

| i) | aktioner til gennemførelse
  og supplering
  af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/
  2013
  , herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne
  , lufthavne
  og
  intermodale
  banegodsterminaler i hovednettet
  og med henblik på at løse flaskehalsproblemer og problemer med manglende forbindelsesled
  som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013. Aktioner til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19 i nærværende forordning
  , idet intermodalitet begunstiges |
| --- | --- |

i)

aktioner til gennemførelse
  og supplering
  af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/
  2013
  , herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne
  , lufthavne
  og
  intermodale
  banegodsterminaler i hovednettet
  og med henblik på at løse flaskehalsproblemer og problemer med manglende forbindelsesled
  som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013. Aktioner til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19 i nærværende forordning
  , idet intermodalitet begunstiges

og supplering

2013

, lufthavne

intermodale

og med henblik på at løse flaskehalsproblemer og problemer med manglende forbindelsesled

, idet intermodalitet begunstiges

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Artikel 9, stk. 2, litra a), nr. ii)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| ii) | aktioner til
  gennemførelse
  af grænseoverskridende forbindelser i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig de strækninger, der er opført i del III i bilaget til nærværende forordning |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

ii)

aktioner til
  gennemførelse
  af grænseoverskridende forbindelser i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig de strækninger, der er opført i del III i bilaget til nærværende forordning

gennemførelse

| ii) | aktioner til
  udvikling og forbedring
  af grænseoverskridende forbindelser i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig de strækninger, der er opført i del III i bilaget til nærværende forordning |
| --- | --- |

ii)

aktioner til
  udvikling og forbedring
  af grænseoverskridende forbindelser i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig de strækninger, der er opført i del III i bilaget til nærværende forordning

udvikling og forbedring

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 9, stk. 2, litra a), nr. iii)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| iii) | aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i
  den yderste periferi
  i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2016, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

iii)

aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i
  den yderste periferi
  i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2016, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013.

den yderste periferi

| iii) | aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i
  afsidesliggende regioner
  i overensstemmelse med kapitel
  II
  i forordning (EU) nr. 1315/
  2013
  , herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne
  , lufthavne
  og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013. |
| --- | --- |

iii)

aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i
  afsidesliggende regioner
  i overensstemmelse med kapitel
  II
  i forordning (EU) nr. 1315/
  2013
  , herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne
  , lufthavne
  og banegodsterminaler i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013.

afsidesliggende regioner

II

2013

, lufthavne

Begrundelse

Begrundelse

Vi mener, at de problemer, der skabes af øernes situation, kræver en anden behandling fra EU-institutionernes side, og de kan sammenlignes med regionerne i den yderste periferi, idet hovedproblemet ikke så meget skyldes afstanden som den territoriale diskontinuitet.

Lufthavne er et nøgleinstrument for udviklingen af regionerne i den yderste periferi og undertiden det mest effektive middel til at integrere sådanne regioner i EU's transportnet.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Artikel 9, stk. 2 og 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   I transportsektoren kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning: | 2.   I transportsektoren kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning: |
| a) | Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   I transportsektoren kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

2.   I transportsektoren kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

a)

Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net:

| a) | Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net: |
| --- | --- |

a)

Aktioner vedrørende effektive og sammenkoblede net:

(...)

(...)

| | iii) | aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2016, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne og
  banegodsterminaler
  i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013. |
| --- | --- | --- |

iii)

aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2016, herunder aktioner vedrørende byknudepunkter, søhavne, indlandshavne og
  banegodsterminaler
  i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013.

banegodsterminaler

| | iii) | aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel
  II
  i forordning (EU) nr. 1315/
  2013
  , herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  lufthavne,
  søhavne, indlandshavne og
  jernbaneterminaler
  i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013
  og aktioner i regioner i den yderste periferi
  . |
| --- | --- | --- |

iii)

aktioner til gennemførelse af strækninger i hovednettet, der befinder sig i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel
  II
  i forordning (EU) nr. 1315/
  2013
  , herunder aktioner vedrørende byknudepunkter,
  lufthavne,
  søhavne, indlandshavne og
  jernbaneterminaler
  i hovednettet som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013
  og aktioner i regioner i den yderste periferi
  .

II

2013

lufthavne,

jernbaneterminaler

og aktioner i regioner i den yderste periferi

(...)

(...)

| b) | aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet: |
| --- | --- |

b)

aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet:

| b) | aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet: |
| --- | --- |

b)

aktioner vedrørende intelligent, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet:

(...)

(...)

| | ix) | aktioner til forbedring af adgangen til transportinfrastrukturen og dens tilgængelighed med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål. |
| --- | --- | --- |

ix)

aktioner til forbedring af adgangen til transportinfrastrukturen og dens tilgængelighed med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål.

| | ix) | aktioner til forbedring af adgangen til transportinfrastrukturen og dens tilgængelighed med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål |
| --- | --- | --- |

ix)

aktioner til forbedring af adgangen til transportinfrastrukturen og dens tilgængelighed med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål

| | x) | aktioner til sikring af bedre tilgængelighed i regionerne i den yderste periferi, af personmobilitet og fragttransport
  . |
| --- | --- | --- |

x)

x)

aktioner til sikring af bedre tilgængelighed i regionerne i den yderste periferi, af personmobilitet og fragttransport
  .

aktioner til sikring af bedre tilgængelighed i regionerne i den yderste periferi, af personmobilitet og fragttransport

(...)

(...)

4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

(...)

(...)

| d) | aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

d)

aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande

| d) | aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler
  på tværs af medlemsstaterne
  , på tværs af medlemsstaterne
  og regionerne i den yderste periferi
  og mellem Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

d)

aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler
  på tværs af medlemsstaterne
  , på tværs af medlemsstaterne
  og regionerne i den yderste periferi
  og mellem Unionen og tredjelande

på tværs af medlemsstaterne

og regionerne i den yderste periferi

(...)

(...)

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 9, stk. 4, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning: | 4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning: |
| a) | aktioner til støtte for gigabitkonnektivitet hos de socioøkonomiske drivkræfter |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

4.   I den digitale sektor kan følgende aktioner komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

a)

aktioner til støtte for gigabitkonnektivitet hos de socioøkonomiske drivkræfter

| a) | aktioner til støtte for gigabitkonnektivitet hos de socioøkonomiske drivkræfter |
| --- | --- |

a)

aktioner til støtte for gigabitkonnektivitet hos de socioøkonomiske drivkræfter

| b) | aktioner til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene |
| --- | --- |

b)

aktioner til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene

| b) | aktioner til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene
  , navnlig i landområderne (begrebet intelligente landsbyer) |
| --- | --- |

b)

aktioner til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene
  , navnlig i landområderne (begrebet intelligente landsbyer)

, navnlig i landområderne (begrebet intelligente landsbyer)

| c) | aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større landbaserede transportruter, herunder de transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

c)

aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større landbaserede transportruter, herunder de transeuropæiske transportnet

| c) | aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større landbaserede transportruter, herunder de transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

c)

aktioner til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større landbaserede transportruter, herunder de transeuropæiske transportnet

| d) | aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

d)

aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande

| d) | aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

d)

aktioner til støtte for udbredelse af backbone-net, herunder ved hjælp af undervandskabler, på tværs af medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande

| e) | aktioner til støtte for europæiske husholdningers adgang til net med meget høj kapacitet |
| --- | --- |

e)

aktioner til støtte for europæiske husholdningers adgang til net med meget høj kapacitet

| e) | aktioner til støtte for europæiske husholdningers adgang til net med meget høj kapacitet |
| --- | --- |

e)

aktioner til støtte for europæiske husholdningers adgang til net med meget høj kapacitet

| f) | aktioner til opfyldelse af behov for infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi og/eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

f)

aktioner til opfyldelse af behov for infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi og/eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur.

| f) | aktioner til opfyldelse af behov for infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi og/eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

f)

aktioner til opfyldelse af behov for infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi og/eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur.

En vejledende liste over støtteberettigede projekter i den digitale sektor indgår i bilagets del V.

En vejledende liste over støtteberettigede projekter i den digitale sektor indgår i bilagets del V.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 10, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Inden for hver af transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan aktioner, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 9, omfatte supplerende elementer,
  som ikke må vedrøre
  støtteberettigede aktioner som omhandlet i henholdsvis artikel 9, stk. 2, stk. 3 og stk. 4, såfremt de overholder alle følgende krav: | Inden for hver af transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan aktioner, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 9, omfatte supplerende elementer,
  uanset om de vedrører
  støtteberettigede aktioner som omhandlet i henholdsvis artikel 9, stk. 2, stk. 3 og stk. 4,
  eller ej,
  såfremt de overholder alle følgende krav: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Inden for hver af transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan aktioner, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 9, omfatte supplerende elementer,
  som ikke må vedrøre
  støtteberettigede aktioner som omhandlet i henholdsvis artikel 9, stk. 2, stk. 3 og stk. 4, såfremt de overholder alle følgende krav:

som ikke må vedrøre

Inden for hver af transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor kan aktioner, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 9, omfatte supplerende elementer,
  uanset om de vedrører
  støtteberettigede aktioner som omhandlet i henholdsvis artikel 9, stk. 2, stk. 3 og stk. 4,
  eller ej,
  såfremt de overholder alle følgende krav:

uanset om de vedrører

eller ej,

Begrundelse

Begrundelse

Synergier bør fremmes. Desuden bør den foreslåede mekanisme i stk. 2 give mulighed for at medtage aktiviteter, der er støtteberettigede under en anden CEF-sektor, i indkaldelsen af forslag i en bestemt sektor. Indkaldelser af forslag, som er specifikke for blandede projekter, støtter projekter med et sektormæssigt energimiks på over 20-80 %.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 11, stk. 2, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som er associeret til programmet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som er associeret til programmet

| b) | retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som er associeret til programmet
  , for aktioner i tilknytning til et projekt, der vedrører det pågældende tredjeland |
| --- | --- |

b)

retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som er associeret til programmet
  , for aktioner i tilknytning til et projekt, der vedrører det pågældende tredjeland

, for aktioner i tilknytning til et projekt, der vedrører det pågældende tredjeland

Begrundelse

Begrundelse

CEF bør ikke støtte ikkeeuropæiske virksomheders aktiviteter på Unionens område.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 11, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  Det kan fastsættes i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19, at kun forslag, der indgives af en eller flere medlemsstater, eller som med de berørte medlemsstaters samtykke indgives af internationale organisationer, fællesforetagender eller offentlige eller private foretagender, er støtteberettigede. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.
     
  Det kan fastsættes i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 19, at kun forslag, der indgives af en eller flere medlemsstater, eller som med de berørte medlemsstaters samtykke indgives af internationale organisationer, fællesforetagender eller offentlige eller private foretagender, er støtteberettigede.

Begrundelse

Begrundelse

En fastholdelse af proceduren med medlemsstaternes godkendelse vil ikke bidrage til de bestræbelser på forenkling i administrationen, som Det Europæiske Regionsudvalg støtter.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit [VIII]. | Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit [VIII]. |
| | 1.
     
  Projektudvælgelsesprocessen omfatter to faser:










  a) | vurdering af projektets støtteberettigelse på grundlag af et forenklet dossier |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit [VIII].

Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit [VIII].

1.
     
  Projektudvælgelsesprocessen omfatter to faser:

a)

vurdering af projektets støtteberettigelse på grundlag af et forenklet dossier

| b) | indsendelse, bedømmelse og udvælgelse af projektet. |
| --- | --- |

b)

indsendelse, bedømmelse og udvælgelse af projektet.

2.
     
  Kommissionen offentliggør forslagsindkaldelsen senest en måned inden forslagenes iværksættelse. Projektlederne har mindst en måned til at fremsætte det første dossier. Kommissionen vurderer dossierernes støtteberettigelse inden for en måned. Projektlederne har dernæst mindst tre måneder til at fuldstændiggøre et dossier.

Begrundelse

Begrundelse

Gennemførelsen af CEF bør forenkles, så det undgås, at projektlederne udarbejder et langt og dyrt dossier, hvis de ikke er støtteberettigede ved indkaldelsen af forslag. Desuden bør projektlederne have tilstrækkelig tid til at reagere på indkaldelsen af forslag og udarbejde et fuldstændigt dossier.

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Artikel 13, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 19, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant: | Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 19, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant: |
| a) | økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger (fordele og omkostninger) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 19, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant:

Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 19, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant:

a)

økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger (fordele og omkostninger)

| a) | økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger (fordele og omkostninger) |
| --- | --- |

a)

økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger (fordele og omkostninger)

| b) | innovations-, sikkerheds-, interoperabilitets- og tilgængelighedsaspekter |
| --- | --- |

b)

innovations-, sikkerheds-, interoperabilitets- og tilgængelighedsaspekter

| b) | innovations-, sikkerheds-, interoperabilitets-
  , multimodalitets-
  og tilgængelighedsaspekter |
| --- | --- |

b)

innovations-, sikkerheds-, interoperabilitets-
  , multimodalitets-
  og tilgængelighedsaspekter

, multimodalitets-

| c) | den grænseoverskridende dimension |
| --- | --- |

c)

den grænseoverskridende dimension

| c) | den grænseoverskridende dimension
  eller bedre tilgængelighed til regionerne i den yderste periferi |
| --- | --- |

c)

den grænseoverskridende dimension
  eller bedre tilgængelighed til regionerne i den yderste periferi

eller bedre tilgængelighed til regionerne i den yderste periferi

| d) | synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor |
| --- | --- |

d)

synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor

| d) | europæisk merværdi |
| --- | --- |

d)

d)

europæisk merværdi

europæisk merværdi

| e) | aktionens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen |
| --- | --- |

e)

aktionens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen

| e) | dens bidrag til at løse flaskehalsproblemer og problemer med manglende forbindelsesled |
| --- | --- |

e)

e)

dens bidrag til at løse flaskehalsproblemer og problemer med manglende forbindelsesled

dens bidrag til at løse flaskehalsproblemer og problemer med manglende forbindelsesled

| f) | hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet |
| --- | --- |

f)

hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet

| f) | synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor |
| --- | --- |

f)

synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor

| g) | EU-støttens katalysatoreffekt på investeringerne |
| --- | --- |

g)

EU-støttens katalysatoreffekt på investeringerne

| g) | aktionens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen
  og dens grad af forpligtelse til at færdiggøre den |
| --- | --- |

g)

aktionens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen
  og dens grad af forpligtelse til at færdiggøre den

og dens grad af forpligtelse til at færdiggøre den

| h) | behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom utilstrækkelig kommerciel levedygtighed eller mangel på markedsfinansiering |
| --- | --- |

h)

behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom utilstrækkelig kommerciel levedygtighed eller mangel på markedsfinansiering

| h) | den sociale effekt |
| --- | --- |

h)

h)

den sociale effekt

den sociale effekt

| i) | sammenhæng med Unionens og nationale energi- og klimaplaner. |
| --- | --- |

i)

sammenhæng med Unionens og nationale energi- og klimaplaner.

| i) | hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet |
| --- | --- |

i)

i)

hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet

| j) | EU-støttens katalysatoreffekt på investeringerne |
| --- | --- |

j)

j)

EU-støttens katalysatoreffekt på investeringerne

| k) | behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom utilstrækkelig kommerciel levedygtighed eller mangel på markedsfinansiering |
| --- | --- |

k)

k)

behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom utilstrækkelig kommerciel levedygtighed eller mangel på markedsfinansiering

| l) | sammenhæng med Unionens og nationale energi- og klimaplaner. |
| --- | --- |

l)

l)

sammenhæng med Unionens og nationale energi- og klimaplaner.

Anbefalet ændring 22

Anbefalet ændring 22

Artikel 14, stk. 2, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra a), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 50 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke, for aktioner til støtte for telematiksystemer, for aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, for aktioner til støtte for forbedring af infrastrukturens sikkerhed i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og for aktioner i regionerne i den yderste periferi | for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra a), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 50 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke,
  for aktioner vedrørende flaskehalsene og de manglende forbindelser i hovednettet, for aktioner til støtte for motorveje til søs, for aktioner til støtte for sø- og flodforbindelser i hovednettet og det samlede net, herunder aktioner i havne og forbindelser til baglandet, for bymæssige trafikknudepunkter, platforme, multimodale forbindelser og »den sidste kilometer«,
  for aktioner til støtte for telematiksystemer, for aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, for aktioner til støtte for forbedring af infrastrukturens sikkerhed i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og for aktioner i
  regioner, heriblandt
  regionerne i den yderste periferi
  og øer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra a), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 50 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke, for aktioner til støtte for telematiksystemer, for aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, for aktioner til støtte for forbedring af infrastrukturens sikkerhed i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og for aktioner i regionerne i den yderste periferi

for anlægsarbejder vedrørende de specifikke målsætninger, der er anført i artikel 3, stk. 2, litra a), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 50 % for aktioner, der vedrører grænseoverskridende forbindelser på de betingelser, der er fastsat i litra c) i dette stykke,
  for aktioner vedrørende flaskehalsene og de manglende forbindelser i hovednettet, for aktioner til støtte for motorveje til søs, for aktioner til støtte for sø- og flodforbindelser i hovednettet og det samlede net, herunder aktioner i havne og forbindelser til baglandet, for bymæssige trafikknudepunkter, platforme, multimodale forbindelser og »den sidste kilometer«,
  for aktioner til støtte for telematiksystemer, for aktioner til støtte for nye teknologier og innovation, for aktioner til støtte for forbedring af infrastrukturens sikkerhed i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og for aktioner i
  regioner, heriblandt
  regionerne i den yderste periferi
  og øer

for aktioner vedrørende flaskehalsene og de manglende forbindelser i hovednettet, for aktioner til støtte for motorveje til søs, for aktioner til støtte for sø- og flodforbindelser i hovednettet og det samlede net, herunder aktioner i havne og forbindelser til baglandet, for bymæssige trafikknudepunkter, platforme, multimodale forbindelser og »den sidste kilometer«,

regioner, heriblandt

og øer

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag er i tråd med Kommissionens forslag om at tilføje søtransportforbindelser til hovednetkorridorerne. Endvidere bør søtransport støttes kraftigt for at nå EU's miljø- og klimamål.

Anbefalet ændring 23

Anbefalet ændring 23

Artikel 14, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Den maksimale medfinansieringssats for aktioner, der udvælges under tværsektorielle arbejdsprogrammer, jf. artikel 10, er den højeste maksimale medfinansieringssats, der gælder for de berørte sektorer. | Den maksimale medfinansieringssats for aktioner, der udvælges under tværsektorielle arbejdsprogrammer, jf. artikel 10, er den højeste maksimale medfinansieringssats, der gælder for de berørte sektorer
  , forhøjet med 10 %
  .
  De aktioner, der støttes i henhold til den i artikel 10, stk. 2 omtalte ordning, er omfattet af den medfinansieringssats, der gælder for hovedsektoren, herunder tilknyttede omkostninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Den maksimale medfinansieringssats for aktioner, der udvælges under tværsektorielle arbejdsprogrammer, jf. artikel 10, er den højeste maksimale medfinansieringssats, der gælder for de berørte sektorer.

Den maksimale medfinansieringssats for aktioner, der udvælges under tværsektorielle arbejdsprogrammer, jf. artikel 10, er den højeste maksimale medfinansieringssats, der gælder for de berørte sektorer
  , forhøjet med 10 %
  .
  De aktioner, der støttes i henhold til den i artikel 10, stk. 2 omtalte ordning, er omfattet af den medfinansieringssats, der gælder for hovedsektoren, herunder tilknyttede omkostninger.

, forhøjet med 10 %

De aktioner, der støttes i henhold til den i artikel 10, stk. 2 omtalte ordning, er omfattet af den medfinansieringssats, der gælder for hovedsektoren, herunder tilknyttede omkostninger.

Begrundelse

Begrundelse

Synergier bør fremmes, blandt andet finansielt. Af forenklingshensyn bør den ordning, der er beskrevet i artikel 10, stk. 2, være omfattet af en enkelt medfinansieringssats.

Anbefalet ændring 24

Anbefalet ændring 24

Artikel 15, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Følgende kriterier for omkostningers støtteberettigelse finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel [186]: | Følgende kriterier for omkostningers støtteberettigelse finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel [186]: |
| a) | udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre de pågældende projekter af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4, eller internationale farvande, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målsætningerne for det pågældende projekt. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Følgende kriterier for omkostningers støtteberettigelse finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel [186]:

Følgende kriterier for omkostningers støtteberettigelse finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel [186]:

a)

udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre de pågældende projekter af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4, eller internationale farvande, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målsætningerne for det pågældende projekt.

| a) | udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre de pågældende projekter af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4,
  en eller flere regioner i den yderste periferi
  eller internationale farvande, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målsætningerne for det pågældende projekt. |
| --- | --- |

a)

udgifter kan kun være støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre de pågældende projekter af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4,
  en eller flere regioner i den yderste periferi
  eller internationale farvande, og aktionen er absolut nødvendig for at nå målsætningerne for det pågældende projekt.

en eller flere regioner i den yderste periferi

Begrundelse

Begrundelse

Det foreslås, at artikel 15, litra a), bør indeholde en henvisning til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi.

Anbefalet ændring 25

Anbefalet ændring 25

Artikel 16, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Tildeling af tilskud som omhandlet i stk. 1
  kan
  gennemføres ved hjælp af specifikke forslagsindkaldelser. | 2.   Tildeling af tilskud som omhandlet i stk. 1 gennemføres
  i forbindelse med alle forslagsindkaldelser og
  ved hjælp af specifikke forslagsindkaldelser
  og med en begrænsning på 10 % af CEF's samlede bevillingsramme
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Tildeling af tilskud som omhandlet i stk. 1
  kan
  gennemføres ved hjælp af specifikke forslagsindkaldelser.

2.   Tildeling af tilskud som omhandlet i stk. 1 gennemføres
  i forbindelse med alle forslagsindkaldelser og
  ved hjælp af specifikke forslagsindkaldelser
  og med en begrænsning på 10 % af CEF's samlede bevillingsramme
  .

Begrundelse

Begrundelse

Blandingsoperationer bør fremmes og fremstå som en mulighed, når en projektleder ønsker at anvende sådanne operationer. Tilskud bør imidlertid stadig være den første CEF-finansieringsløsning.

Anbefalet ændring 26

Anbefalet ændring 26

Artikel 17, stk. 2, nyt stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3.
     
  De midler, der inddrives i henhold til denne artikel, genanvendes i forbindelse med andre CEF-arbejdsprogrammer. Midlerne vil blive fordelt under hensyntagen til de aftalte nationale rammebeløb. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.
     
  De midler, der inddrives i henhold til denne artikel, genanvendes i forbindelse med andre CEF-arbejdsprogrammer. Midlerne vil blive fordelt under hensyntagen til de aftalte nationale rammebeløb.

Begrundelse

Begrundelse

De midler, der i FFR bevilges til CEF, skal forblive i CEF. En fordeling af disse midler med hensyntagen til de aftalte nationale rammebeløb udgør et incitament for medlemsstaterne og de enkelte projekters primære kontrahenter til ikke unødigt at lægge hindringer for beslutningen om projekternes fremtid på grund af frygt for at miste den finansielle støtte. Derudover giver foranstaltningen en mere afbalanceret geografisk fordeling af midlerne blandt EU's medlemsstater.

Anbefalet ændring 27

Anbefalet ændring 27

Artikel 19

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, jf. finansforordningens artikel 110. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne. | 1.   Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, jf. finansforordningens artikel 110. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne. |
| 2.   Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 22. | 2.   
  Kommissionen forelægger en vejledende tidsplan for arbejdsprogrammerne med angivelse af bevillinger og prioriteter for disse programmer i hele programmeringsperioden. |
| | 3.
     Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 22. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, jf. finansforordningens artikel 110. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne.

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, jf. finansforordningens artikel 110. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne.

2.   Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 22.

2.   
  Kommissionen forelægger en vejledende tidsplan for arbejdsprogrammerne med angivelse af bevillinger og prioriteter for disse programmer i hele programmeringsperioden.

3.
     Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 22.

Begrundelse

Begrundelse

De midler, der i FFR bevilges til CEF, skal forblive i CEF.

Anbefalet ændring 28

Anbefalet ændring 28

Artikel 23

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24 for at: | Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24 for at: |
| a) | ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne og etablere en ramme for overvågning og evaluering |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24 for at:

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24 for at:

a)

ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne og etablere en ramme for overvågning og evaluering

| a) | ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne og etablere en ramme for overvågning og evaluering |
| --- | --- |

a)

ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne og etablere en ramme for overvågning og evaluering

| b) | ændre bilagets del II om vejledende procentsatser for fordelingen af budgetmidlerne på de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 3, litra a), nr. i) |
| --- | --- |

b)

ændre bilagets del II om vejledende procentsatser for fordelingen af budgetmidlerne på de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 3, litra a), nr. i)

| b) | ændre bilagets del II om vejledende procentsatser for fordelingen af budgetmidlerne på de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 3, litra a), nr. i) |
| --- | --- |

b)

ændre bilagets del II om vejledende procentsatser for fordelingen af budgetmidlerne på de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 3, litra a), nr. i)

| c) | ændre bilagets del III om fastlæggelse af hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net |
| --- | --- |

c)

ændre bilagets del III om fastlæggelse af hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net

| c) | ændre bilagets del III om fastlæggelse af hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net |
| --- | --- |

c)

ændre bilagets del III om fastlæggelse af hovednetkorridorer og forhåndsudpegede strækninger samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net

| d) | ændre bilagets del IV om udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi |
| --- | --- |

d)

ændre bilagets del IV om udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

| d) | ændre bilagets del IV om udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi |
| --- | --- |

d)

ændre bilagets del IV om udpegning af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

| e) | ændre bilagets del V om udpegning af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet. |
| --- | --- |

e)

ændre bilagets del V om udpegning af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet.

| e) | ændre de tekniske specifikationer vedrørende infrastruktur til både civil og militær anvendelse, som Rådet har fastlagt, og for at fastlægge eller ændre listen over prioriterede projekter om tilpasning til civil og militær anvendelse |
| --- | --- |

e)

ændre de tekniske specifikationer vedrørende infrastruktur til både civil og militær anvendelse, som Rådet har fastlagt, og for at fastlægge eller ændre listen over prioriterede projekter om tilpasning til civil og militær anvendelse

ændre de tekniske specifikationer vedrørende infrastruktur til både civil og militær anvendelse, som Rådet har fastlagt, og for at fastlægge eller ændre listen over prioriterede projekter om tilpasning til civil og militær anvendelse

| f) | ændre bilagets del V om udpegning af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet. |
| --- | --- |

f)

f)

ændre bilagets del V om udpegning af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe- faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014

(COM(2018) 438 final) — Del 2

Anbefalet ændring 29

Anbefalet ændring 29

Bilag, del III, tabel 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«
  Ruteføring | Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«
  Ruteføring |
| Gijón — León — Valladolid | Gijón — León — P
  alencia — V
  alladolid |
| A Coruña — Vigo — Orense — León– | A Coruña — Vigo — Orense — P
  onferrada — Astorga — L
  eón — P
  alencia-Venta de Baños |
| Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao | Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao
  (og Baskerlandet) |
| | Bordeaux — Dax — Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux — Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba | Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba |
| Algeciras — Bobadilla — Madrid | Algeciras — Bobadilla — Madrid |
| Sines/Lisboa — Madrid — Valladolid | Sines/Lisboa — Madrid — Valladolid |
| Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden | Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden |
| Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg | Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes — Dublin — Cork — Le havre — Rouen — Paris |
| Saint Nazaire — Nantes — Tours | Dublin — Cork — S
  aint Nazaire — Nantes — Tours |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Ruteføring

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Ruteføring

Gijón — León — Valladolid

Gijón — León — P
  alencia — V
  alladolid

alencia — V

A Coruña — Vigo — Orense — León–

A Coruña — Vigo — Orense — P
  onferrada — Astorga — L
  eón — P
  alencia-Venta de Baños

onferrada — Astorga — L

alencia-Venta de Baños

Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao

Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao
  (og Baskerlandet)

(og Baskerlandet)

Bordeaux — Dax — Vitoria/Gasteiz

Bordeaux — Dax — Vitoria/Gasteiz

Bordeaux — Toulouse

Bordeaux — Toulouse

Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba

Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba

Algeciras — Bobadilla — Madrid

Algeciras — Bobadilla — Madrid

Sines/Lisboa — Madrid — Valladolid

Sines/Lisboa — Madrid — Valladolid

Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden

Lissabon — Aveiro — Leixões/Porto — Douro-floden

Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg

Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — Tours — Paris — Le Havre/Metz — Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes — Dublin — Cork — Le havre — Rouen — Paris

Shannon Foynes — Dublin — Cork — Le havre — Rouen — Paris

Saint Nazaire — Nantes — Tours

Dublin — Cork — S
  aint Nazaire — Nantes — Tours

Dublin — Cork — S

Begrundelse

Begrundelse

Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil få store konsekvenser, blandt andet en betydelig indvirkning på Irlands integration i TEN-T-hovednettets korridorer, idet landet er helt afhængigt af forbindelser via Det Forenede Kongerige. Søtransportforbindelserne til havne i hovednetkorridoren »Atlanterhavet« og visse havne i det samlede net bør i øvrigt tilføjes på kortet over korridorer. Indførelsen af en forbindelse mellem korridoren »Middelhavet« og korridoren »Atlanterhavet« i hovednettets prioriterede korridorer kan styrke disse to korridorers socioøkonomiske præstationer, idet der skabes mulighed for at udvikle infrastrukturen og fremme anvendelsen heraf. Dette vil desuden give mulighed for at forbinde havnene i Middelhavet og Atlanterhavet med strækningen Bordeaux-Toulouse-Narbonne. Forslaget indgår i øvrigt i det store syd-vest-projekt vedrørende udvikling af to højhastighedslinjer med en fælles strækning fra Bordeaux mod Toulouse og fra Bordeaux mod Spanien.

Linjen Zaragoza-Pamplona-Baskerlandet giver ligeledes mening, idet den ville forene atlant- og middelhavskorridorerne og give adgang til havnen i Bilbao. Frankrig bør genaktivere Bordeaux-Dax-Vitoria-forbindelsen, både for passagerer og for at fjerne flaskehalse for varer (Irun-Hendaia, Bordeaux-varianten).

Endelig er der behov for at medtage de pågældende mulige enklaver og logistikplatforme af stor strategisk interesse eller med potentiale i fremtiden, der ligger i perifere regioner, og som stadig har mange behov med hensyn til grundlæggende infrastrukturer med henblik på at forbedre deres tilgængelighed og konnektivitet, især med havnene.

Anbefalet ændring 30

Anbefalet ændring 30

Bilag, del III, tabel 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovednetkorridoren »Middelhavet«
  Ruteføring | Hovednetkorridoren »Middelhavet«
  Ruteføring |
| Algeciras — Bobadilla — Madrid — Zaragoza — Tarragona | Algeciras — Bobadilla — Madrid — Zaragoza — S
  agunto
  /Tarragona |
| | Madrid — Albacete — Valencia |
| Sevilla — Bobadilla — Murcia | Sevilla — Bobadilla — A
  lmería
   — Murcia |
| Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona | Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona |
| Tarragona — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
   — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest |
| | Alcúdia — Ciudadela — Toulon — Ajacció — Bastia — Porto Torres — Cagliari — Palermo




  Toulouse — Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse | Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Ruteføring

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Ruteføring

Algeciras — Bobadilla — Madrid — Zaragoza — Tarragona

Algeciras — Bobadilla — Madrid — Zaragoza — S
  agunto
  /Tarragona

agunto

Madrid — Albacete — Valencia

Madrid — Albacete — Valencia

Sevilla — Bobadilla — Murcia

Sevilla — Bobadilla — A
  lmería
   — Murcia

lmería

Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona

Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona

Tarragona — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
   — Barcelona — Perpignan — Marseille — Genova/Lyon — Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venezia — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest

/Palma de Mallorca

Alcúdia — Ciudadela — Toulon — Ajacció — Bastia — Porto Torres — Cagliari — Palermo

Alcúdia — Ciudadela — Toulon — Ajacció — Bastia — Porto Torres — Cagliari — Palermo

Toulouse — Narbonne

Toulouse — Narbonne

Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse

Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — den ukrainske grænse

Begrundelse

Begrundelse

Indførelsen af en forbindelse mellem korridoren »Middelhavet« og korridoren »Atlanterhavet« i hovednettets prioriterede korridorer kan styrke disse to korridorers socioøkonomiske præstationer, idet der skabes mulighed for at udvikle infrastrukturen og fremme anvendelsen heraf. Dette vil desuden give mulighed for at forbinde havnene i Middelhavet og Atlanterhavet med strækningen Bordeaux-Toulouse-Narbonne.

Anbefalet ændring 31

Anbefalet ændring 31

Bilag, del III, tabel 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« | Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« |
| Ruteføring | Ruteføring |
| Belfast — Dublin — Shannon Foynes/Cork | Belfast — Dublin — Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin — Cork — Calais — Zeebrugge — Antwerpen — Rotterdam




  Shannon Foynes — Dublin — Rosselare — Waterford — Cork — Brest — Roscoff — Cherbourg — Caen — Le Havre — Rouen — Paris |
| Glasgow/Edinburgh — Liverpool/Manchester — Birmingham | Glasgow/Edinburgh — Liverpool/Manchester — Birmingham |
| Birmingham — Felixstowe/London/Southampton | Birmingham — Felixstowe/London/Southampton |
| London — Lille — Brussel/Bruxelles | London — Lille — Brussel/Bruxelles |
| Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg | Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg |
| Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille | Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille |
| Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel | Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris | Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Ruteføring

Ruteføring

Belfast — Dublin — Shannon Foynes/Cork

Belfast — Dublin — Shannon Foynes/Cork

Dublin — Cork — Calais — Zeebrugge — Antwerpen — Rotterdam

Dublin — Cork — Calais — Zeebrugge — Antwerpen — Rotterdam

Shannon Foynes — Dublin — Rosselare — Waterford — Cork — Brest — Roscoff — Cherbourg — Caen — Le Havre — Rouen — Paris

Shannon Foynes — Dublin — Rosselare — Waterford — Cork — Brest — Roscoff — Cherbourg — Caen — Le Havre — Rouen — Paris

Glasgow/Edinburgh — Liverpool/Manchester — Birmingham

Glasgow/Edinburgh — Liverpool/Manchester — Birmingham

Birmingham — Felixstowe/London/Southampton

Birmingham — Felixstowe/London/Southampton

London — Lille — Brussel/Bruxelles

London — Lille — Brussel/Bruxelles

Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg

Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel/Bruxelles — Luxembourg

Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille

Luxembourg — Metz — Dijon — Macon — Lyon — Marseille

Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel

Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel

Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris

Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Dunkerque/Lille — Paris

Begrundelse

Begrundelse

Dette ændringsforslag gengiver Kommissionens forslag om at ændre CEF-forordningen, hvis Det Forenede Kongerige træder ud af Unionen, uden at der er indgået en aftale, og medtager havnene i det samlede net og i hovednettet.

Anbefalet ændring 32

Anbefalet ændring 32

Bilag, del III, tabel 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« | Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« |
| Ruteføring | Ruteføring |
| Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø | Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø |
| Narvik/Uleåborg — Luleå — Umeå — Stockholm | Narvik/Uleåborg — Luleå — Umeå — G
  ävle — S
  tockholm —
  Örebro |
| | Stockholm — Örebro — Oslo |
| Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg | Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg |
| Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn | Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn |
| København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover | København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover |
| Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg | Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg |
| Rostock — Berlin — Leipzig — München | Rostock — Berlin — Leipzig — München |
| Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze | Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta | Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Ruteføring

Ruteføring

Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø

Den russiske grænse — Hamina/Kotka — Helsingfors — Turku/Naantali — Stockholm — Örebro — Malmø

Narvik/Uleåborg — Luleå — Umeå — Stockholm

Narvik/Uleåborg — Luleå — Umeå — G
  ävle — S
  tockholm —
  Örebro

ävle — S

Örebro

Stockholm — Örebro — Oslo

Stockholm — Örebro — Oslo

Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg

Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg

Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn

Malmø — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn

København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover

København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover

Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg

Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg

Rostock — Berlin — Leipzig — München

Rostock — Berlin — Leipzig — München

Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze

Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta

Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta

Anbefalet ændring 33

Anbefalet ændring 33

Bilag, del III, punkt 2 Forhåndsudpegede strækninger på det samlede net

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det samlede nets grænseoverskridende strækninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2., litra a), nr. ii), i nærværende forordning, omfatter navnlig følgende strækninger: | Det samlede nets grænseoverskridende strækninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2., litra a), nr. ii), i nærværende forordning,
  samt eksisterende grænseoverskridende jernbaneforbindelser og manglende forbindelser ved EU's indre grænser,
  omfatter navnlig følgende strækninger: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Det samlede nets grænseoverskridende strækninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2., litra a), nr. ii), i nærværende forordning, omfatter navnlig følgende strækninger:

Det samlede nets grænseoverskridende strækninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2., litra a), nr. ii), i nærværende forordning,
  samt eksisterende grænseoverskridende jernbaneforbindelser og manglende forbindelser ved EU's indre grænser,
  omfatter navnlig følgende strækninger:

samt eksisterende grænseoverskridende jernbaneforbindelser og manglende forbindelser ved EU's indre grænser,

Begrundelse

Begrundelse

Denne tilføjelse giver mulighed for forbindelser mellem TEN-korridorerne, også når disse ikke officielt er en del af det samlede net (f.eks. manglende forbindelser).

Anbefalet ændring 34

Anbefalet ændring 34

Bilag, del V

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Gigabitkonnektivitet til socioøkonomiske drivkræfter |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.

Gigabitkonnektivitet til socioøkonomiske drivkræfter

| 1. | Gigabitkonnektivitet til socioøkonomiske drivkræfter |
| --- | --- |

1.

Gigabitkonnektivitet til socioøkonomiske drivkræfter

(...)

(...)

| — | Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne, og skabe større lighed og effektivitet. |
| --- | --- |

—

Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne, og skabe større lighed og effektivitet.

| — | Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne, og skabe større lighed og effektivitet. |
| --- | --- |

—

Gigabitforbindelser til uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at fjerne digitale skel, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne, og skabe større lighed og effektivitet.

| — | Gigabitforbindelser til sikring af konnektivitetssystemer for højhastighedsbredbånd i regionerne i den yderste periferi og derfra til den pågældende medlemsstat, navnlig ved hjælp af backbone-net med undervandskabler. |
| --- | --- |

—

Gigabitforbindelser til sikring af konnektivitetssystemer for højhastighedsbredbånd i regionerne i den yderste periferi og derfra til den pågældende medlemsstat, navnlig ved hjælp af backbone-net med undervandskabler.

Gigabitforbindelser til sikring af konnektivitetssystemer for højhastighedsbredbånd i regionerne i den yderste periferi og derfra til den pågældende medlemsstat, navnlig ved hjælp af backbone-net med undervandskabler.

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt at sikre, at aktioner til udvikling af digital konnektivitet i regionerne i den yderste periferi prioriteres.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1316/2013 for så vidt angår Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

(COM(2018) 568 final) — Del 1

Anbefalet ændring 35

Anbefalet ændring 35

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hovednetkorridoren Nordsøen-Middelhavet bør omfatte søtransportforbindelser mellem de vigtigste irske havne og havne i Belgien og Nederlandene for at undgå, at hovednetkorridoren Nordsøen-Middelhavet skilles i to forskellige og usammenhængende dele og sikre, at Irland kobles sammen med det europæiske fastland. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hovednetkorridoren Nordsøen-Middelhavet bør omfatte søtransportforbindelser mellem de vigtigste irske havne og havne i Belgien og Nederlandene for at undgå, at hovednetkorridoren Nordsøen-Middelhavet skilles i to forskellige og usammenhængende dele og sikre, at Irland kobles sammen med det europæiske fastland.

Hovednetkorridoren Nordsøen-Middelhavet bør omfatte søtransportforbindelser mellem de vigtigste irske havne og havne i Belgien og Nederlandene for at undgå, at hovednetkorridoren Nordsøen-Middelhavet skilles i to forskellige og usammenhængende dele og sikre, at Irland kobles sammen med det europæiske fastland.

Begrundelse

Begrundelse

Flere franske havne (Le Havre, Dunkerque, Calais) er en del af hovednettet, som indgår i korridorerne Atlanterhavet og Nordsøen-Middelhavet. Der er ingen grund til at udelukke dem.

Anbefalet ændring 36

Anbefalet ændring 36

Bilag

Bilag

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Nordsøen — Middelhavet«, efter linjen »Belfast — Baile Átha Cliath/Dublin — Corcaigh/Cork« indsættes følgende
  linje
  : | I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Nordsøen — Middelhavet«, efter linjen »Belfast — Baile Átha Cliath/Dublin — Corcaigh/Cork« indsættes følgende
  linjer
  : |
| »Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam«. | »Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — C
  alais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Shannon Foynes
   — 
  Dublin
   — 
  Rosselare
   — 
  Waterford
   — 
  Cork
   — 
  Brest
   — 
  Roscoff
   — 
  Cherbourg
   — 
  Caen
   — 
  Le Havre
   — 
  Rouen
   — 
  Paris
  «.


  I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Atlanterhavet«, efter linjen »Aveiro
   — 
  Valladolid
   — 
  Vitoria-Gasteiz
   — 
  Bergara
   — 
  Bilbao/Bordeaux
   — 
  Tours
   — 
  Paris
   — 
  Le Havre/Metz
   — 
  Mannheim/Strasbourg« indsættes følgende linje:





  »Shannon Foynes
   — 
  Dublin
   — 
  Cork
   — 
  Le Havre
   — 
  Rouen
   — 
  Paris«





  I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Atlanterhavet«, ændres linjen »Saint Nazaire
   — 
  Nantes
   — 
  Tours« som følger:





  »Dublin
   — 
  Cork
   — 
  Saint Nazaire
   — 
  Nantes
   — 
  Tours« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Nordsøen — Middelhavet«, efter linjen »Belfast — Baile Átha Cliath/Dublin — Corcaigh/Cork« indsættes følgende
  linje
  :

linje

I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Nordsøen — Middelhavet«, efter linjen »Belfast — Baile Átha Cliath/Dublin — Corcaigh/Cork« indsættes følgende
  linjer
  :

linjer

»Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam«.

»Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork — C
  alais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

alais/Dunkerque-

Shannon Foynes
   — 
  Dublin
   — 
  Rosselare
   — 
  Waterford
   — 
  Cork
   — 
  Brest
   — 
  Roscoff
   — 
  Cherbourg
   — 
  Caen
   — 
  Le Havre
   — 
  Rouen
   — 
  Paris
  «.

Shannon Foynes

Dublin

Rosselare

Waterford

Cork

Brest

Roscoff

Cherbourg

Caen

Le Havre

Rouen

Paris

I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Atlanterhavet«, efter linjen »Aveiro
   — 
  Valladolid
   — 
  Vitoria-Gasteiz
   — 
  Bergara
   — 
  Bilbao/Bordeaux
   — 
  Tours
   — 
  Paris
   — 
  Le Havre/Metz
   — 
  Mannheim/Strasbourg« indsættes følgende linje:

I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Atlanterhavet«, efter linjen »Aveiro

Valladolid

Vitoria-Gasteiz

Bergara

Bilbao/Bordeaux

Tours

Paris

Le Havre/Metz

Mannheim/Strasbourg« indsættes følgende linje:

»Shannon Foynes
   — 
  Dublin
   — 
  Cork
   — 
  Le Havre
   — 
  Rouen
   — 
  Paris«

I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Atlanterhavet«, ændres linjen »Saint Nazaire
   — 
  Nantes
   — 
  Tours« som følger:

I bilag I, del I, punkt 2 (»hovednetkorridorer«), i afsnittet »Atlanterhavet«, ændres linjen »Saint Nazaire

Nantes

Tours« som følger:

»Dublin
   — 
  Cork
   — 
  Saint Nazaire
   — 
  Nantes
   — 
  Tours«

Begrundelse

Begrundelse

Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil få store konsekvenser, blandt andet en betydelig indvirkning på Irlands integration i TEN-T-hovednettets korridorer. Søforbindelser til havnene i hovednettet bør tilføjes på kortet over korridorer.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

II.

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REVISIONSUDVALG

Generelle anbefalinger

Generelle anbefalinger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at en europæisk politik vedrørende sikker, moderne, bæredygtig og effektiv infrastruktur på områderne transport, energi og telekommunikation på grundlag af de transeuropæiske net (TEN) er afgørende for at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i alle regioner i EU, herunder regioner i den yderste periferi, fjerntliggende områder og øer samt dem, der er nødt til at tage fat på de demografiske udfordringer. En sådan politik bidrager til et velfungerende indre marked og har vist sig at være nødvendig for at opfylde målene i adskillige andre EU-politikker, navnlig klima- og miljøpolitikker; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at en europæisk politik vedrørende sikker, moderne, bæredygtig og effektiv infrastruktur på områderne transport, energi og telekommunikation på grundlag af de transeuropæiske net (TEN) er afgørende for at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i alle regioner i EU, herunder regioner i den yderste periferi, fjerntliggende områder og øer samt dem, der er nødt til at tage fat på de demografiske udfordringer. En sådan politik bidrager til et velfungerende indre marked og har vist sig at være nødvendig for at opfylde målene i adskillige andre EU-politikker, navnlig klima- og miljøpolitikker;

| 2. | konstaterer, at nogle af de betragtninger vedrørende Connecting Europe-faciliteten (CEF), som RU har fremsat, siden vedtagelsen i 2013, navnlig i udtalelsen 1531/2017 om Fremtiden for Connecting Europe-faciliteten »Transport«, som blev vedtaget den 10. oktober 2017, fortsat gør sig gældende; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at nogle af de betragtninger vedrørende Connecting Europe-faciliteten (CEF), som RU har fremsat, siden vedtagelsen i 2013, navnlig i udtalelsen 1531/2017 om Fremtiden for Connecting Europe-faciliteten »Transport«, som blev vedtaget den 10. oktober 2017, fortsat gør sig gældende;

| 3. | mener, at byer og regioner med ansvar for politikker vedrørende forvaltning og udvikling af mobilitet og offentlig transport på deres område skal høres med opmærksomhed; |
| --- | --- |

3.

mener, at byer og regioner med ansvar for politikker vedrørende forvaltning og udvikling af mobilitet og offentlig transport på deres område skal høres med opmærksomhed;

| 4. | anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Hovedformålet med forslaget er at opbygge det transeuropæiske transportnet. I dette øjemed er Den Europæiske Union det optimale niveau for gennemførelse; |
| --- | --- |

4.

anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Hovedformålet med forslaget er at opbygge det transeuropæiske transportnet. I dette øjemed er Den Europæiske Union det optimale niveau for gennemførelse;

| 5. | bemærker, at i 2017 boede 72 % af europæerne i byområder. En mere sikker, effektiv og bæredygtig adgang til bytransport er et vigtigt emne for disse mennesker. CEF kan støtte overgangen og reducere trængslen, forureningen og vejtrafikulykkerne. En bedre sammenkobling af forskellige transportformer og sikring af en smidig kørsel i byområder er afgørende for at få opbygget hovednettet senest i 2030 og det samlede net senest i 2050. Der bør gives prioritet til bestræbelser på at opnå multimodalitet inden for bytransport; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at i 2017 boede 72 % af europæerne i byområder. En mere sikker, effektiv og bæredygtig adgang til bytransport er et vigtigt emne for disse mennesker. CEF kan støtte overgangen og reducere trængslen, forureningen og vejtrafikulykkerne. En bedre sammenkobling af forskellige transportformer og sikring af en smidig kørsel i byområder er afgørende for at få opbygget hovednettet senest i 2030 og det samlede net senest i 2050. Der bør gives prioritet til bestræbelser på at opnå multimodalitet inden for bytransport;

| 6. | minder om, at Den Europæiske Unions maritime infrastruktur og vandvejsinfrastruktur er omfattende og af ældre dato og skal moderniseres og udvikles. Disse to transportformer er en del af løsningen hvad angår trængslen på vejnettet og den nødvendige dekarbonisering af sektoren; |
| --- | --- |

6.

minder om, at Den Europæiske Unions maritime infrastruktur og vandvejsinfrastruktur er omfattende og af ældre dato og skal moderniseres og udvikles. Disse to transportformer er en del af løsningen hvad angår trængslen på vejnettet og den nødvendige dekarbonisering af sektoren;

| 7. | erkender, at transport tegner sig for næsten 50 % af drivhusgasemissionerne i Europa. Det er det eneste område, hvor man ikke har formået at reducere emissionerne siden 1990. Byer og regioner er direkte berørt af virkningerne af klimaændringer, luftforurening og trængsel. Det bør i øvrigt øjeblikkeligt træffes ambitiøse foranstaltninger for at dekarbonisere transportsektoren; |
| --- | --- |

7.

erkender, at transport tegner sig for næsten 50 % af drivhusgasemissionerne i Europa. Det er det eneste område, hvor man ikke har formået at reducere emissionerne siden 1990. Byer og regioner er direkte berørt af virkningerne af klimaændringer, luftforurening og trængsel. Det bør i øvrigt øjeblikkeligt træffes ambitiøse foranstaltninger for at dekarbonisere transportsektoren;

| 8. | minder om, at CEF skal tilpasses til EU's ambitiøse mål med hensyn til transportinfrastruktur. Mere præcist skal hovednettet være færdiggjort senest i 2030 i henhold til TEN-T-forordningen. RU bemærker, at alle regioners behov nøje bør overvåges, og der bør træffes foranstaltninger til at sikre, at de holder trit med innovationen på infrastrukturområdet; |
| --- | --- |

8.

minder om, at CEF skal tilpasses til EU's ambitiøse mål med hensyn til transportinfrastruktur. Mere præcist skal hovednettet være færdiggjort senest i 2030 i henhold til TEN-T-forordningen. RU bemærker, at alle regioners behov nøje bør overvåges, og der bør træffes foranstaltninger til at sikre, at de holder trit med innovationen på infrastrukturområdet;

| 9. | foreslår, at der tilskyndes til grænseoverskridende projekter, navnlig ved i højere grad at gøre brug af EGTS'er eller mekanismen til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng som foreslået af Kommissionen for perioden 2021-2027. Især EGTS'er bør være støtteberettigede enheder i forbindelse med alle indkaldelser af CEF-projekter, uden at dette berører de beføjelser, de er tildelt; |
| --- | --- |

9.

foreslår, at der tilskyndes til grænseoverskridende projekter, navnlig ved i højere grad at gøre brug af EGTS'er eller mekanismen til at imødegå retlige og administrative hindringer i en grænseoverskridende sammenhæng som foreslået af Kommissionen for perioden 2021-2027. Især EGTS'er bør være støtteberettigede enheder i forbindelse med alle indkaldelser af CEF-projekter, uden at dette berører de beføjelser, de er tildelt;

| 10. | glæder sig over Kommissionens forslag om fornyelse og ændring af Connecting Europe-faciliteten; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Kommissionens forslag om fornyelse og ændring af Connecting Europe-faciliteten;

| 11. | noterer sig med tilfredshed, at forslaget tager højde for de særlige kendetegn ved de europæiske randområder og behovet for at yde midler til transport gennem EIM, hvilket også bør udvides til energiområdet og det digitale område; |
| --- | --- |

11.

noterer sig med tilfredshed, at forslaget tager højde for de særlige kendetegn ved de europæiske randområder og behovet for at yde midler til transport gennem EIM, hvilket også bør udvides til energiområdet og det digitale område;

| 12. | bemærker, at tilstrækkelig finansiering af CEF kan skabe nye job, understøtte væksten og gøre EU førende på verdensplan inden for forskning og innovation og dekarbonisering af økonomien; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at tilstrækkelig finansiering af CEF kan skabe nye job, understøtte væksten og gøre EU førende på verdensplan inden for forskning og innovation og dekarbonisering af økonomien;

| 13. | glæder sig over den indsats, der er gjort til fordel for en forenkling af regler og procedurer. Projektledere bør under ingen omstændigheder afholde sig fra at ansøge om finansiering; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over den indsats, der er gjort til fordel for en forenkling af regler og procedurer. Projektledere bør under ingen omstændigheder afholde sig fra at ansøge om finansiering;

| 14. | noterer sig Kommissionens forslag om at indføre en målsætning om at tilpasse TEN-T-infrastrukturen med henblik på både civil og militær anvendelse og foreslår at præcisere reglerne for denne målsætning, men beklager, at forslaget ikke er mere detaljeret; |
| --- | --- |

14.

noterer sig Kommissionens forslag om at indføre en målsætning om at tilpasse TEN-T-infrastrukturen med henblik på både civil og militær anvendelse og foreslår at præcisere reglerne for denne målsætning, men beklager, at forslaget ikke er mere detaljeret;

| 15. | opfordrer til, at CEF lægger større vægt på social, økonomisk og territorial samhørighed. |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at CEF lægger større vægt på social, økonomisk og territorial samhørighed.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/196

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Rettigheder og værdier

(2018/C 461/16)

| Hovedordfører: | François DECOSTER (FR/ALDE), næstformand for regionalrådet i Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Basisdokument: | COM(2018) 383 final |

Hovedordfører:

François DECOSTER (FR/ALDE), næstformand for regionalrådet i Hauts-de-France

Basisdokument:

COM(2018) 383 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Titel

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder
  og
  værdier | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder, værdier og
  medborgerskab |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder
  og
  værdier

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder, værdier og
  medborgerskab

Begrundelse

Programmets navn bør være i overensstemmelse med dets mål og foranstaltninger. Indsatsområdet »medborgerskab« er nemlig en grundlæggende del af dette program og bør derfor også indgå i dets navn.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Programmet for rettigheder
  og
  værdier (herefter »programmet«) bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte værdier og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på de positive erfaringer med de foregående programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange. | Programmet for rettigheder, værdier
  og medborgerskab
  (herefter »programmet«) bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte værdier og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på de positive erfaringer med de foregående programmer
  og samtidig iværksætte nye innovative foranstaltninger
  . Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Programmet for rettigheder
  og
  værdier (herefter »programmet«) bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte værdier og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på de positive erfaringer med de foregående programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange.

Programmet for rettigheder, værdier
  og medborgerskab
  (herefter »programmet«) bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte værdier og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på de positive erfaringer med de foregående programmer
  og samtidig iværksætte nye innovative foranstaltninger
  . Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange.

Begrundelse

Det er ikke nok kun at bygge på de eksisterende foranstaltninger, der bør også træffes nye, som begunstiger udveksling af god praksis og oplysninger samt mulige synergier. Dette kan f.eks. ske via iværksættelse af et udvekslings- og mobilitetsprogram for de lokale og regionale folkevalgte eller indsættelse af »europæiske kontaktpersoner« i alle de lokale og regionale forvaltninger i Europa.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser. Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer og støtte civilsamfundsorganisationer inden for de områder, der er omfattet af programmet, bidrages der til borgernes samfundsengagement og i sidste ende deres deltagelse i Unionens demokratiske liv. Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse, mangfoldighed, dialog og respekt for andre en følelse af at høre til og en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland. | For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser. Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer
  eller projekter, der indebærer grænseoverskridende samarbejde,
  og støtte civilsamfundsorganisationer
  og lokale og regionale myndigheder
  inden for de områder, der er omfattet af programmet,
  samt uddanne og oplyse lokalt og regionalt valgte repræsentanter, der fungerer som multiplikatorer
  , bidrages der til borgernes samfundsengagement og i sidste ende deres deltagelse i Unionens demokratiske liv. Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse, mangfoldighed, dialog og respekt for andre en følelse af at høre til og en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser. Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer og støtte civilsamfundsorganisationer inden for de områder, der er omfattet af programmet, bidrages der til borgernes samfundsengagement og i sidste ende deres deltagelse i Unionens demokratiske liv. Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse, mangfoldighed, dialog og respekt for andre en følelse af at høre til og en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland.

For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser. Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer
  eller projekter, der indebærer grænseoverskridende samarbejde,
  og støtte civilsamfundsorganisationer
  og lokale og regionale myndigheder
  inden for de områder, der er omfattet af programmet,
  samt uddanne og oplyse lokalt og regionalt valgte repræsentanter, der fungerer som multiplikatorer
  , bidrages der til borgernes samfundsengagement og i sidste ende deres deltagelse i Unionens demokratiske liv. Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse, mangfoldighed, dialog og respekt for andre en følelse af at høre til og en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland.

Begrundelse

Projekterne vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør også tages i betragtning i programmet for rettigheder og værdier, da de bidrager til den fælles følelse af at høre til, til en europæisk identitet og til overvindelsen af nationale forskelle. De lokale og regionale myndigheder spiller også en vigtig rolle med henblik på at øge borgernes engagement og bør tilføres midler, navnlig til borgerrettigheder og det aktive medborgerskab. Et program til at uddanne og oplyse lokalt og regionalt valgte repræsentanter ville være et fremragende redskab til at hjælpe de lokale og regionale myndigheder til at bidrage i denne henseende.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed
  og
  kritisk refleksion over Europas historiske erindring er nødvendige for at gøre borgerne bevidste om deres fælles historie, som er fundamentet for en fælles fremtid, moralske principper og fælles værdier. Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed. | Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed, kritisk refleksion over
  og fejring af
  Europas historiske erindring
  og de fælles værdier
  er nødvendige for at gøre borgerne bevidste om deres fælles historie
  og de værdier
  , som er fundamentet for en fælles fremtid
  , gensidig tillid
  , moralske principper og fælles værdier. Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og
  af lokale og nationale begivenheder samt
  til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed
  og
  kritisk refleksion over Europas historiske erindring er nødvendige for at gøre borgerne bevidste om deres fælles historie, som er fundamentet for en fælles fremtid, moralske principper og fælles værdier. Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed.

Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed, kritisk refleksion over
  og fejring af
  Europas historiske erindring
  og de fælles værdier
  er nødvendige for at gøre borgerne bevidste om deres fælles historie
  og de værdier
  , som er fundamentet for en fælles fremtid
  , gensidig tillid
  , moralske principper og fælles værdier. Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og
  af lokale og nationale begivenheder samt
  til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed.

Begrundelse

Ligesom pligten til at huske bidrager også fejring til at lægge fundamentet for en fælles fremtid og en europæisk identitet, som skal være baseret på gensidig tillid. Det kan f.eks. være internationale mærkedage eller mere lokale begivenheder, der kan øge den europæiske samhørighedsfølelse.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Borgerne bør også være mere bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet og kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet bør støttes med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten. | Borgerne bør også være mere bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet og kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet bør støttes med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten.
  De lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer, der iværksætter foranstaltninger, som er en del af programmet for rettigheder og værdier, bør støttes, navnlig med henblik på at fremme borgerrettigheder og et aktivt medborgerskab. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Borgerne bør også være mere bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet og kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet bør støttes med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten.

Borgerne bør også være mere bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet og kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet bør støttes med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten.
  De lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer, der iværksætter foranstaltninger, som er en del af programmet for rettigheder og værdier, bør støttes, navnlig med henblik på at fremme borgerrettigheder og et aktivt medborgerskab.

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder modtager midler fra programmet, og de spiller en vigtig rolle, navnlig i relation til borgernes rettigheder og det aktive medborgerskab. Lokale og regionale regeringers organisationer spiller en stor rolle med hensyn til at udbrede programmet og er stadig en del af det.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter. | I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter.
  Programmet bør omfatte specifikke betingelser og foranstaltninger med henblik på at sikre overholdelsen og anvendelsen af standarder for ligestilling og bekæmpe alle former for forskelsbehandling. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter.

I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter.
  Programmet bør omfatte specifikke betingelser og foranstaltninger med henblik på at sikre overholdelsen og anvendelsen af standarder for ligestilling og bekæmpe alle former for forskelsbehandling.

Begrundelse

Programmet og dets handlingsplan bør indeholde specifikke bestemmelser med henblik på at nå målene om ligestilling mellem mænd og kvinder og bekæmpelse af forskelsbehandling. Det kan f.eks. ske via oplysningskampagner med en ligevægt mellem mænd og kvinder i kampagnerne og ligeledes ved at sikre tilstedeværelsen af udsatte minoriteter.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Uafhængige menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 18. april 2018 er en passende finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme menneskerettigheder, og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på nationalt plan. | Uafhængige menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 18. april 2018 er en passende
  og tilstrækkelig
  finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme menneskerettigheder, og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på nationalt plan. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Uafhængige menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 18. april 2018 er en passende finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme menneskerettigheder, og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på nationalt plan.

Uafhængige menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 18. april 2018 er en passende
  og tilstrækkelig
  finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme menneskerettigheder, og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på nationalt plan.

Begrundelse

Det er vigtigt at fastlægge et budget, der giver mulighed for at støtte flest mulige af de præsenterede projekter for at undgå frustrationer og for at tilskynde til initiativer blandt interessenterne.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger og deres komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger, og det bør samtidig tilstræbes at skabe sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte indbyrdes forbindelser, navnlig inden for Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier — og følgelig med programmet for retlige anliggender — samt med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +, således at potentialet for kulturelle krydsninger inden for områder som f.eks. kultur, medier, kunst, uddannelse og kreativitet kan realiseres. Der er behov for at skabe synergier med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig på områderne beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab, retfærdighed, sikkerhed, migration, forskning, innovation, teknologi, erhvervsliv, samhørighed, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling. | Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger og deres komplementaritet med medlemsstaternes
  og de lokale og regionale forvaltningers
  foranstaltninger
  i overensstemmelse med princippet om »aktiv nærhed«
  , og det bør samtidig tilstræbes at skabe sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte indbyrdes forbindelser, navnlig inden for Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier — og følgelig med programmet for retlige anliggender — samt med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +, således at potentialet for kulturelle krydsninger inden for områder som f.eks. kultur, medier, kunst, uddannelse og kreativitet kan realiseres. Der er behov for at skabe synergier med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig på områderne beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab, retfærdighed, sikkerhed, migration, forskning, innovation, teknologi, erhvervsliv, samhørighed, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling
  , og for at fremme udvikling af nye synergier som følge af iværksættelsen af tværgående, innovative foranstaltninger
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger og deres komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger, og det bør samtidig tilstræbes at skabe sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte indbyrdes forbindelser, navnlig inden for Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier — og følgelig med programmet for retlige anliggender — samt med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +, således at potentialet for kulturelle krydsninger inden for områder som f.eks. kultur, medier, kunst, uddannelse og kreativitet kan realiseres. Der er behov for at skabe synergier med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig på områderne beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab, retfærdighed, sikkerhed, migration, forskning, innovation, teknologi, erhvervsliv, samhørighed, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling.

Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger og deres komplementaritet med medlemsstaternes
  og de lokale og regionale forvaltningers
  foranstaltninger
  i overensstemmelse med princippet om »aktiv nærhed«
  , og det bør samtidig tilstræbes at skabe sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte indbyrdes forbindelser, navnlig inden for Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier — og følgelig med programmet for retlige anliggender — samt med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +, således at potentialet for kulturelle krydsninger inden for områder som f.eks. kultur, medier, kunst, uddannelse og kreativitet kan realiseres. Der er behov for at skabe synergier med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig på områderne beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab, retfærdighed, sikkerhed, migration, forskning, innovation, teknologi, erhvervsliv, samhørighed, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling
  , og for at fremme udvikling af nye synergier som følge af iværksættelsen af tværgående, innovative foranstaltninger
  .

Begrundelse

De lokale og regionale forvaltninger er også aktive, og medlemsstaterne og Den Europæiske Union bør tage hensyn til deres foranstaltninger for at sikre sammenhæng, komplementaritet og globale synergier.

Taskforcen om nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og princippet om at gøre »mindre, men gøre det mere effektivt« fremlagde den 10. juli sine konklusioner, hvori den anbefaler en ny tilgang med »aktiv nærhed«, som vil garantere EU-lovgivningens merværdi for borgerne og føre til en bedre tilpasning til Unionens beslutninger i medlemsstaterne.

Det er vigtigt at insistere på iværksættelsen af nytænkende foranstaltninger, der fremmer følelsen af en europæisk identitet og et aktivt medborgerskab, navnlig iværksættelsen af et Erasmus for de lokale og regionale folkevalgte eller indsættelse af »europæiske kontaktpersoner« efter den model, der findes i Østrig.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. |
| | Foranstaltningerne bør begrænse ansøgernes administrative byrder mest muligt og sikre alle organisationer, der har mulighed for at ansøge, adgang til midler. Der bør indføres en ansøgningsprocedure i to trin, bestående af et kort projektudkast til foreløbig bedømmelse og en fuldstændig ansøgning, hvis der er udsigt til at opnå finansiering. Når det er muligt, bør elektroniske ansøgninger accepteres. Ansøgerne bør have adgang til et nationalt kontaktpunkt, der kan give dem støtte, svare på deres spørgsmål om ansøgningsproceduren, og som kan verificere, at deres ansøgning er komplet, før den afsendes. EU informerer bedst muligt alle de mulige støttemodtagere om mulighederne for finansiering for at sikre inddragelse af en bred vifte af organisationer i de forskellige medlemsstater og partnerstater. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.

Foranstaltningerne bør begrænse ansøgernes administrative byrder mest muligt og sikre alle organisationer, der har mulighed for at ansøge, adgang til midler. Der bør indføres en ansøgningsprocedure i to trin, bestående af et kort projektudkast til foreløbig bedømmelse og en fuldstændig ansøgning, hvis der er udsigt til at opnå finansiering. Når det er muligt, bør elektroniske ansøgninger accepteres. Ansøgerne bør have adgang til et nationalt kontaktpunkt, der kan give dem støtte, svare på deres spørgsmål om ansøgningsproceduren, og som kan verificere, at deres ansøgning er komplet, før den afsendes. EU informerer bedst muligt alle de mulige støttemodtagere om mulighederne for finansiering for at sikre inddragelse af en bred vifte af organisationer i de forskellige medlemsstater og partnerstater.

Begrundelse

Forenkling af ansøgningsproceduren er afgørende, især for dem, der ansøger for første gang, mindre fællesskaber og frivillige organisationer. Det er vigtigt at informere så godt og så meget som muligt om de tilbudte muligheder til alle de lokale og regionale forvaltninger og til alle andre interesserede parter, så det undgås, at det kun er EU's privilegerede partnere eller de bedst informerede organisationer, der drager fordel af støtten. De europæiske kontaktpersoner er vigtige og bør understreges i Kommissionens tekst.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen. | For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling
  og med tanke på, at den kollektive indsats inden for disse områder på forskellige niveauer kan styrke medborgerskabet og samhørighedsfølelsen,
  vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen
  , og eksisterende lokale initiativer vil blive støttet
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling
  og med tanke på, at den kollektive indsats inden for disse områder på forskellige niveauer kan styrke medborgerskabet og samhørighedsfølelsen,
  vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen
  , og eksisterende lokale initiativer vil blive støttet
  .

Begrundelse

Klimaforanstaltningerne og foranstaltninger til at opnå de bredere FN-mål for bæredygtig udvikling er direkte knyttet til at skabe et inkluderende samfund og øge medborgerskabs- og samhørighedsfølelsen. Borgerne skal oplyses om de internationale udfordringer når det angår klimaet, men de bør også inddrages i den fælles indsats. Det kan fremhæves i lovgivningen, især fordi synergierne mellem programmet for rettigheder og værdier og bekæmpelsen af klimaændringer ikke er tilstrækkeligt forklaret.

EU bør støtte eksisterende foranstaltninger frem for at udvikle nye. Oplysningskampagner iværksættes ofte på lokalt niveau.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger. | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger
  i samarbejde med de involverede lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med princippet om aktiv nærhed
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger.

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger
  i samarbejde med de involverede lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med princippet om aktiv nærhed
  .

Begrundelse

Taskforcen om nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og princippet om at gøre »mindre, men gøre det mere effektivt« fremlagde den 10. juli sine konklusioner, hvori den anbefaler en ny tilgang med »aktiv nærhed«, som vil garantere EU-lovgivningens merværdi for borgerne og føre til en bedre tilpasning til Unionens beslutninger i medlemsstaterne.

Anbefalet ændring 12

Artikel 1 i kapitel I

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ved denne forordning oprettes et program for rettigheder
  og
  værdier (herefter »programmet«). | Ved denne forordning oprettes et program for rettigheder, værdier
  og medborgerskab
  (herefter »programmet«). |
| Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. | Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Ved denne forordning oprettes et program for rettigheder
  og
  værdier (herefter »programmet«).

Ved denne forordning oprettes et program for rettigheder, værdier
  og medborgerskab
  (herefter »programmet«).

Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

Begrundelse

Programmets navn bør være i overensstemmelse med dets mål og foranstaltninger. Indsatsområdet »medborgerskab« er nemlig en grundlæggende del af dette program og bør derfor også indgå i dets navn.

Anbefalet ændring 13

Artikel 2 i kapitel I

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i EU's traktater, herunder ved at støtte civilsamfundsorganisationer med henblik på at bevare åbne, demokratiske og inklusive samfund. | 1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i EU's traktater, herunder ved at støtte civilsamfundsorganisationer
  , de lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer
  med henblik på at bevare åbne, demokratiske og inklusive samfund. |
| 2.   Inden for det overordnede mål fastlagt i stk. 1 har programmet følgende specifikke mål, som svarer til følgende indsatsområder: | 2.   Inden for det overordnede mål fastlagt i stk. 1 har programmet følgende specifikke mål, som svarer til følgende indsatsområder: |
| a) | at fremme ligestilling og rettigheder (indsatsområdet for ligestilling og rettigheder), |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i EU's traktater, herunder ved at støtte civilsamfundsorganisationer med henblik på at bevare åbne, demokratiske og inklusive samfund.

1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i EU's traktater, herunder ved at støtte civilsamfundsorganisationer
  , de lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer
  med henblik på at bevare åbne, demokratiske og inklusive samfund.

2.   Inden for det overordnede mål fastlagt i stk. 1 har programmet følgende specifikke mål, som svarer til følgende indsatsområder:

2.   Inden for det overordnede mål fastlagt i stk. 1 har programmet følgende specifikke mål, som svarer til følgende indsatsområder:

a)

at fremme ligestilling og rettigheder (indsatsområdet for ligestilling og rettigheder),

| a) | at fremme ligestilling og rettigheder (indsatsområdet for ligestilling og rettigheder), |
| --- | --- |

a)

at fremme ligestilling og rettigheder (indsatsområdet for ligestilling og rettigheder),

| b) | at fremme borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse) og |
| --- | --- |

b)

at fremme borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse) og

| b) | at fremme borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse) og |
| --- | --- |

b)

at fremme borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse) og

| c) | at bekæmpe vold (indsatsområdet Daphne). |
| --- | --- |

c)

at bekæmpe vold (indsatsområdet Daphne).

| c) | at bekæmpe vold (indsatsområdet Daphne). |
| --- | --- |

c)

at bekæmpe vold (indsatsområdet Daphne).

Begrundelse

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder modtager midler fra programmet, og de spiller en vigtig rolle, navnlig i relation til borgernes rettigheder og det aktive medborgerskab. Lokale og regionale regeringers organisationer spiller en stor rolle med hensyn til at udbrede programmet og er stadig en del af det.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 4, litra b) og litra c) (nyt), i kapitel I

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | fremme (...) demokratisk engagement og aktivt medborgerskab, således at borgere og repræsentative sammenslutninger får mulighed for at give udtryk for deres opfattelser
  angående alle Unionens
  arbejdsområder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

fremme (...) demokratisk engagement og aktivt medborgerskab, således at borgere og repræsentative sammenslutninger får mulighed for at give udtryk for deres opfattelser
  angående alle Unionens
  arbejdsområder.

angående alle Unionens

| b) | fremme (...) demokratisk engagement og aktivt medborgerskab
  på nationalt og europæisk plan
  , således at borgere og repræsentative sammenslutninger får mulighed for at give udtryk for deres opfattelser
  inden for alle
  arbejdsområder
  , både på subnationalt og nationalt plan og på unionsplan
  . |
| --- | --- |

b)

fremme (...) demokratisk engagement og aktivt medborgerskab
  på nationalt og europæisk plan
  , således at borgere og repræsentative sammenslutninger får mulighed for at give udtryk for deres opfattelser
  inden for alle
  arbejdsområder
  , både på subnationalt og nationalt plan og på unionsplan
  .

på nationalt og europæisk plan

inden for alle

, både på subnationalt og nationalt plan og på unionsplan

| c) | iværksætte nye innovative foranstaltninger, der især er rettet mod de lokale og regionale folkevalgte samt tjenestemænd og øvrige ansatte i de lokale og regionale myndigheder, f.eks. med udvikling af et program for mobilitet, uddannelse og udveksling af lokale og regionale folkevalgte samt indsættelse af et netværk af »kommunalbestyrelsesmedlemmer med ansvar for europæiske anliggender« efter østrigsk model med henblik på at modtage oplysninger om den aktuelle situation i EU og fungere som bindeled mellem borgerne og EU. |
| --- | --- |

c)

c)

iværksætte nye innovative foranstaltninger, der især er rettet mod de lokale og regionale folkevalgte samt tjenestemænd og øvrige ansatte i de lokale og regionale myndigheder, f.eks. med udvikling af et program for mobilitet, uddannelse og udveksling af lokale og regionale folkevalgte samt indsættelse af et netværk af »kommunalbestyrelsesmedlemmer med ansvar for europæiske anliggender« efter østrigsk model med henblik på at modtage oplysninger om den aktuelle situation i EU og fungere som bindeled mellem borgerne og EU.

iværksætte nye innovative foranstaltninger, der især er rettet mod de lokale og regionale folkevalgte samt tjenestemænd og øvrige ansatte i de lokale og regionale myndigheder, f.eks. med udvikling af et program for mobilitet, uddannelse og udveksling af lokale og regionale folkevalgte samt indsættelse af et netværk af »kommunalbestyrelsesmedlemmer med ansvar for europæiske anliggender« efter østrigsk model med henblik på at modtage oplysninger om den aktuelle situation i EU og fungere som bindeled mellem borgerne og EU.

Begrundelse

Begrundelse

Det aktive medborgerskab begynder ofte på lokalt plan, når borgerne i hverdagen kommer i berøring med spørgsmål som f.eks. uddannelse af deres børn eller deres mobilitet. Det aktive medborgerskab på lokalt niveau bør understøttes af et program, for det er det første skridt mod en deltagelse på et højere plan, nationalt eller på EU-niveau. Oplysningskampagner på lokalt niveau kan ligge til grund for et aktivt medborgerskab på europæisk niveau.

I øjeblikket er de europæiske borgeres muligheder for at engagere sig i europæiske emner begrænsede og fungerer ikke optimalt. For at undgå frustrationer eller modløshed må der skabes muligheder for at udtrykke sig på alle niveauer, herunder på lokalt plan.

I den forbindelse er det afgørende at have lokale og regionale folkevalgte samt tjenestemænd og øvrige ansatte i de lokale og regionale myndigheder, der ved noget om EU's udfordringer og politikker og er korrekt informeret om den aktuelle situation i EU, hvis man vil fremme et aktivt medborgerskab. De kan fungere som bindeled mellem borgerne og EU og informere borgerne og besvare deres spørgsmål. Dette vil bidrage til at genskabe forbindelsen mellem EU og borgerne, stimulere borgernes interesse for EU-spørgsmål og besvare borgernes spørgsmål, så det aktive medborgerskab og samhørighedsfølelsen fremmes.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Kapitel I — Artikel 6, stk. 1 og stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [
  641 705 000
  ] EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [
  1 100 000 000
  ] EUR i løbende priser. |
| 2.   Inden for det beløb, der er omhandlet i stk. 1, tildeles følgende vejledende beløb til følgende formål: | 2.   Inden for det beløb, der er omhandlet i stk. 1, tildeles følgende vejledende beløb til følgende formål: |
| (a) | [
  408 705 000
  ] EUR til de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), og c) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [
  641 705 000
  ] EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på [
  1 100 000 000
  ] EUR i løbende priser.

2.   Inden for det beløb, der er omhandlet i stk. 1, tildeles følgende vejledende beløb til følgende formål:

2.   Inden for det beløb, der er omhandlet i stk. 1, tildeles følgende vejledende beløb til følgende formål:

(a)

[
  408 705 000
  ] EUR til de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), og c)

408 705 000

| (a) | [
  450 000 000
  ] EUR til de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), og c) |
| --- | --- |

(a)

[
  450 000 000
  ] EUR til de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), og c)

450 000 000

| b) | [
  233 000 000
  ] EUR til det specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

b)

[
  233 000 000
  ] EUR til det specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b)

233 000 000

| (b) | [
  650 000 000
  ] EUR til det specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

(b)

[
  650 000 000
  ] EUR til det specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b)

650 000 000

Begrundelse

Begrundelse

Det er nødvendigt at forhøje det generelle budget for instrumentet for rettigheder og værdier i betragtning af de enorme udfordringer, som EU står over for som et samfund baseret på værdier og rettigheder.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 16, stk. 5, i kapitel III

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. | 5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  I overensstemmelse med aftalen om bedre lovgivning kan borgerne og andre interesserede parter give udtryk for deres synspunkter angående et udkast til teksten for en delegeret retsakt i 4 uger. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget skal høres angående udkastet til teksten på baggrund af NGO'ernes og de lokale og regionale myndigheders erfaringer i forbindelse med programmets gennemførelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  I overensstemmelse med aftalen om bedre lovgivning kan borgerne og andre interesserede parter give udtryk for deres synspunkter angående et udkast til teksten for en delegeret retsakt i 4 uger. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget skal høres angående udkastet til teksten på baggrund af NGO'ernes og de lokale og regionale myndigheders erfaringer i forbindelse med programmets gennemførelse.

Begrundelse

Begrundelse

I betragtning af ekspertisen hos og arbejdsrelationerne mellem civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder er udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Europæiske Regionsudvalg afgørende for de delegerede retsakter i forbindelse med programmet. Der bør tages hensyn til NGO'ernes og de lokale og regionale forvaltningers erfaringer i forbindelse med foranstaltningers gennemførelse, hvilket bl.a. skal ske via EØSU's og RU's udtalelser.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 18, stk. 2 og et nyt stk. 3, i kapitel IV

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den interne kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 2. | 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater
  , navnlig gennem netværket af Europe Direct-informationscentre
  . De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den interne kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 2. |
| | 3.
     
  EU informerer bedst muligt alle de mulige støttemodtagere om mulighederne for finansiering for at sikre inddragelse af en bred vifte af organisationer i de forskellige medlemsstater og partnerstater. Ansøgerne får adgang til et kontaktpunkt, der kan give dem støtte, svare på deres spørgsmål om ansøgningsproceduren, og som kan verificere, at deres ansøgning er komplet, før den afsendes. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den interne kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 2.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater
  , navnlig gennem netværket af Europe Direct-informationscentre
  . De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den interne kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 2.

3.
     
  EU informerer bedst muligt alle de mulige støttemodtagere om mulighederne for finansiering for at sikre inddragelse af en bred vifte af organisationer i de forskellige medlemsstater og partnerstater. Ansøgerne får adgang til et kontaktpunkt, der kan give dem støtte, svare på deres spørgsmål om ansøgningsproceduren, og som kan verificere, at deres ansøgning er komplet, før den afsendes.

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt at informere så godt og så meget som muligt om de tilbudte muligheder til alle de lokale og regionale forvaltninger og til alle andre interesserede parter, så det undgås, at det kun er EU's privilegerede partnere eller de bedst informerede organisationer, der drager fordel af støtten. De europæiske kontaktpersoner er vigtige og bør understreges i Kommissionens tekst. EDIC-netværket er effektivt og lokalt forankret. Når information og kommunikation formidles gennem EDIC, kan der opnås resultater uden øgede udgifter.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Bilag I, litra g)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| g) | samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

g)

samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde

| g) | samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde
  og tilsvarende samarbejdsprojekter for landdistrikter samt projekter, der omfatter et grænseoverskridende samarbejde |
| --- | --- |

g)

samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde
  og tilsvarende samarbejdsprojekter for landdistrikter samt projekter, der omfatter et grænseoverskridende samarbejde

og tilsvarende samarbejdsprojekter for landdistrikter samt projekter, der omfatter et grænseoverskridende samarbejde

Begrundelse

Begrundelse

Projekterne vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør også tages i betragtning i programmet for rettigheder og værdier, da de bidrager til den fælles følelse af at høre til, til en europæisk identitet og til overvindelsen af nationale forskelle.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Bilag I, litra h)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| h) | opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

h)

opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer

| h) | opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer
  , til de lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer |
| --- | --- |

h)

opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer
  , til de lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer

, til de lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer

Begrundelse

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder modtager midler fra programmet, og de spiller en vigtig rolle, navnlig i relation til borgernes rettigheder og det aktive medborgerskab. Lokale og regionale regeringers organisationer spiller en stor rolle med hensyn til at udbrede programmet og er stadig en del af det.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Bilag I, litra j)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| j) | styrkelse af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer, som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

j)

styrkelse af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer, som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet

| j) | styrkelse
  gennem flerårig aktivitetsstøtte
  af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og
  fremme kritiske bottom up-debatter om
  EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer
  , lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer
  , som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet |
| --- | --- |

j)

styrkelse
  gennem flerårig aktivitetsstøtte
  af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og
  fremme kritiske bottom up-debatter om
  EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer
  , lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer
  , som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet

gennem flerårig aktivitetsstøtte

fremme kritiske bottom up-debatter om

, lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer

Begrundelse

Begrundelse

Civilsamfundet er meget vigtigt, men lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative organisationer på lokalt og regionalt niveau har spillet og spiller stadig en afgørende rolle inden for programmets generelle mål, navnlig inden for de specifikke mål i artikel 2, stk. 2.

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Bilag I, litra l) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | l) | nye innovative foranstaltninger, der især er rettet mod de lokale og regionale folkevalgte og tjenestemænd og andre ansatte i de lokale og regionale myndigheder, f.eks. med udvikling af et program for mobilitet, uddannelse og udveksling af lokale og regionale folkevalgte samt indsættelse af »europæiske kontaktpersoner« efter østrigsk model med henblik på at modtage oplysninger om den aktuelle situation i EU og fungere som bindeled mellem borgerne og EU. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

l)

l)

nye innovative foranstaltninger, der især er rettet mod de lokale og regionale folkevalgte og tjenestemænd og andre ansatte i de lokale og regionale myndigheder, f.eks. med udvikling af et program for mobilitet, uddannelse og udveksling af lokale og regionale folkevalgte samt indsættelse af »europæiske kontaktpersoner« efter østrigsk model med henblik på at modtage oplysninger om den aktuelle situation i EU og fungere som bindeled mellem borgerne og EU.

nye innovative foranstaltninger, der især er rettet mod de lokale og regionale folkevalgte og tjenestemænd og andre ansatte i de lokale og regionale myndigheder, f.eks. med udvikling af et program for mobilitet, uddannelse og udveksling af lokale og regionale folkevalgte samt indsættelse af »europæiske kontaktpersoner« efter østrigsk model med henblik på at modtage oplysninger om den aktuelle situation i EU og fungere som bindeled mellem borgerne og EU.

Begrundelse

Begrundelse

I den forbindelse er det afgørende at have lokale og regionale folkevalgte samt tjenestemænd og øvrige ansatte i de lokale og regionale myndigheder, der ved noget om EU's udfordringer og politikker og er korrekt informeret om den aktuelle situation i EU, hvis man vil fremme et aktivt medborgerskab. De kan fungere som bindeled mellem borgerne og EU og informere borgerne og besvare deres spørgsmål. Dette vil bidrage til at genskabe forbindelsen mellem EU og borgerne, stimulere borgernes interesse for EU-spørgsmål og besvare borgernes spørgsmål, så det aktive medborgerskab og samhørighedsfølelsen fremmes.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme, der indeholder et afsnit II, som omhandler investering i mennesker, social samhørighed og værdier. Udvalget minder om, at denne idé allerede blev fremsat af RU i udtalelsen om Erasmus for lokale og regionale folkevalgte; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme, der indeholder et afsnit II, som omhandler investering i mennesker, social samhørighed og værdier. Udvalget minder om, at denne idé allerede blev fremsat af RU i udtalelsen om Erasmus for lokale og regionale folkevalgte;

| 2. | glæder sig over forslaget til forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier. Programmets tre mål er afgørende på alle myndighedsniveauer og stemmer overens med de synspunkter, som RU allerede har givet udtryk for i forskellige udtalelser og i sit arbejdsprogram; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over forslaget til forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier. Programmets tre mål er afgørende på alle myndighedsniveauer og stemmer overens med de synspunkter, som RU allerede har givet udtryk for i forskellige udtalelser og i sit arbejdsprogram;

| 3. | beklager ikke desto mindre fraværet af udtrykket »medborgerskab« i fondens navn, skønt dette begreb er centralt for de foranstaltninger, der skal iværksættes af de interesserede parter, navnlig, som det understreges i Kommissionens tekst, i en situation, hvor der er manglende tillid, både i og blandt medlemsstaterne og til Europa, såvel som stigende ekstremisme; |
| --- | --- |

3.

beklager ikke desto mindre fraværet af udtrykket »medborgerskab« i fondens navn, skønt dette begreb er centralt for de foranstaltninger, der skal iværksættes af de interesserede parter, navnlig, som det understreges i Kommissionens tekst, i en situation, hvor der er manglende tillid, både i og blandt medlemsstaterne og til Europa, såvel som stigende ekstremisme;

| 4. | støtter og tilslutter sig fuldt ud Kommissions mål med hensyn til bekæmpelse af vold, fremme af europæiske rettigheder uden forskelsbehandling, ikke mindst af personer med handicap, ligestilling mellem kvinder og mænd og fremme af retten til privatlivets fred. RU så gerne, at der blev iværksat specifikke foranstaltninger rettet mod at skabe ligestilling mellem kvinder og mænd og bekæmpe forskelsbehandling og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

4.

støtter og tilslutter sig fuldt ud Kommissions mål med hensyn til bekæmpelse af vold, fremme af europæiske rettigheder uden forskelsbehandling, ikke mindst af personer med handicap, ligestilling mellem kvinder og mænd og fremme af retten til privatlivets fred. RU så gerne, at der blev iværksat specifikke foranstaltninger rettet mod at skabe ligestilling mellem kvinder og mænd og bekæmpe forskelsbehandling og kønsbaseret vold;

| 5. | er positiv over for Kommissionens forslag om at sammenlægge programmet for rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender i en fælles fond, hvilket giver mulighed for at forenkle procedurerne og forbedre deres synlighed samt giver mulighed for budgetmæssig fleksibilitet mellem programmerne; |
| --- | --- |

5.

er positiv over for Kommissionens forslag om at sammenlægge programmet for rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender i en fælles fond, hvilket giver mulighed for at forenkle procedurerne og forbedre deres synlighed samt giver mulighed for budgetmæssig fleksibilitet mellem programmerne;

| 6. | bifalder det nye retsgrundlag, Kommissionen har valgt. Udvalget understreger i den forbindelse nødvendigheden af at anvende princippet om »aktiv nærhed«, som det er fastlagt i den endelige rapport fra taskforcen om nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

6.

bifalder det nye retsgrundlag, Kommissionen har valgt. Udvalget understreger i den forbindelse nødvendigheden af at anvende princippet om »aktiv nærhed«, som det er fastlagt i den endelige rapport fra taskforcen om nærhedsprincippet;

| 7. | anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 8. | beklager, at de beløb, som er tildelt disse fonde, ikke er blevet øget, når antallet af ansøgninger og nødvendigheden af yderligere tiltag tages i betragtning. Udvalget anmoder derfor om en forhøjelse af det generelle budget for programmet for rettigheder og værdier til 1,1 mia. EUR, hvoraf 513 mio. EUR, svarende til en euro pr. EU-borger, bør tildeles venskabsbyprojekter og netværksaktiviteter mellem borgerne og deres lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

8.

beklager, at de beløb, som er tildelt disse fonde, ikke er blevet øget, når antallet af ansøgninger og nødvendigheden af yderligere tiltag tages i betragtning. Udvalget anmoder derfor om en forhøjelse af det generelle budget for programmet for rettigheder og værdier til 1,1 mia. EUR, hvoraf 513 mio. EUR, svarende til en euro pr. EU-borger, bør tildeles venskabsbyprojekter og netværksaktiviteter mellem borgerne og deres lokale og regionale myndigheder;

| 9. | ønsker, at der iværksættes en effektiv kommunikationsindsats for at sikre, at alle potentielle ansøgere til programmet kender til finansieringsmulighederne. De lokale og regionale forvaltninger bør informeres direkte om de foranstaltninger, de kan ansøge om, navnlig angående aktivt medborgerskab. I den forbindelse kan det arbejde på området, som allerede pågår i de centre, der er tilknyttet Kommissionens Europe Direct-netværk, være en hjælp; |
| --- | --- |

9.

ønsker, at der iværksættes en effektiv kommunikationsindsats for at sikre, at alle potentielle ansøgere til programmet kender til finansieringsmulighederne. De lokale og regionale forvaltninger bør informeres direkte om de foranstaltninger, de kan ansøge om, navnlig angående aktivt medborgerskab. I den forbindelse kan det arbejde på området, som allerede pågår i de centre, der er tilknyttet Kommissionens Europe Direct-netværk, være en hjælp;

| 10. | minder om, at mens de europæiske institutioner opfattes som fjerne og teknokratiske, er de lokale og regionale forvaltninger og således også de lokale og regionale folkevalgte stadig tæt på borgerne og udgør dermed et direkte og effektivt bindeled mellem EU og borgerne; |
| --- | --- |

10.

minder om, at mens de europæiske institutioner opfattes som fjerne og teknokratiske, er de lokale og regionale forvaltninger og således også de lokale og regionale folkevalgte stadig tæt på borgerne og udgør dermed et direkte og effektivt bindeled mellem EU og borgerne;

| 11. | fremhæver vigtigheden af at præcisere, hvem der styrer EU, og opfordrer EU til at styrke Kommissionens rolle som EU's supranationale udøvende magt, som samtidig underlægges stærkere demokratisk granskning og kontrol; |
| --- | --- |

11.

fremhæver vigtigheden af at præcisere, hvem der styrer EU, og opfordrer EU til at styrke Kommissionens rolle som EU's supranationale udøvende magt, som samtidig underlægges stærkere demokratisk granskning og kontrol;

| 12. | mener, at udviklingen af synergier og iværksættelsen af nye innovative værktøjer er afgørende for at forbedre synligheden og effektiviteten af og tilsynet med disse programmer. Uddannelse og oplysning af de lokale og regionale folkevalgte kan således spille en afgørende rolle; |
| --- | --- |

12.

mener, at udviklingen af synergier og iværksættelsen af nye innovative værktøjer er afgørende for at forbedre synligheden og effektiviteten af og tilsynet med disse programmer. Uddannelse og oplysning af de lokale og regionale folkevalgte kan således spille en afgørende rolle;

| 13. | ser gerne, at de grænseoverskridende samarbejdsprojekter også tages i betragtning i programmet, idet de tilskynder til samarbejde mellem de forskellige medlemsstaters regioner og organisationer og på denne måde stimulerer den fælles følelse af europæisk identitet; |
| --- | --- |

13.

ser gerne, at de grænseoverskridende samarbejdsprojekter også tages i betragtning i programmet, idet de tilskynder til samarbejde mellem de forskellige medlemsstaters regioner og organisationer og på denne måde stimulerer den fælles følelse af europæisk identitet;

| 14. | anmoder om, at der i indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse inkluderes nye innovative foranstaltninger, navnlig rettet mod de lokale og regionale folkevalgte, f.eks. ved at udvikle et program for uddannelse og mobilitet af de lokale og regionale folkevalgte som beskrevet i RU's udtalelse, der blev vedtaget i februar 2018; |
| --- | --- |

14.

anmoder om, at der i indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse inkluderes nye innovative foranstaltninger, navnlig rettet mod de lokale og regionale folkevalgte, f.eks. ved at udvikle et program for uddannelse og mobilitet af de lokale og regionale folkevalgte som beskrevet i RU's udtalelse, der blev vedtaget i februar 2018;

| 15. | opfordrer endvidere til, at de europæiske institutioner sammen med medlemsstaterne arbejder for at skabe et netværk af »europæiske kontaktpersoner« efter den model, der findes i Østrig, med henblik på at informere de lokale folkevalgte om den aktuelle situation i EU og forsyne dem med redskaber, så de bedst muligt kan opfylde borgernes forventninger. Dette vil bidrage til at bekæmpe borgernes afstandtagen til EU-spørgsmål; |
| --- | --- |

15.

opfordrer endvidere til, at de europæiske institutioner sammen med medlemsstaterne arbejder for at skabe et netværk af »europæiske kontaktpersoner« efter den model, der findes i Østrig, med henblik på at informere de lokale folkevalgte om den aktuelle situation i EU og forsyne dem med redskaber, så de bedst muligt kan opfylde borgernes forventninger. Dette vil bidrage til at bekæmpe borgernes afstandtagen til EU-spørgsmål;

| 16. | mener, at det er afgørende for, om programmet vil nå de fastsatte mål, at de forskellige aktører engagerer sig i det. RU ønsker, at man prioriterer en tilgang på flere niveauer, idet mange af programmets planlagte aktiviteter defineres og iværksættes på lokalt og regionalt plan, og de lokale og regionale forvaltninger kan være modtagere af programmets midler; |
| --- | --- |

16.

mener, at det er afgørende for, om programmet vil nå de fastsatte mål, at de forskellige aktører engagerer sig i det. RU ønsker, at man prioriterer en tilgang på flere niveauer, idet mange af programmets planlagte aktiviteter defineres og iværksættes på lokalt og regionalt plan, og de lokale og regionale forvaltninger kan være modtagere af programmets midler;

| 17. | understreger, at skønt oplysningskampagnerne er vigtige, er de ikke tilstrækkelige til at sikre et aktivt medborgerskab. Der bør udvikles effektive instrumenter, der kan muliggøre borgernes deltagelse. De europæiske borgerinitiativer er et eksempel på dette på EU-plan, og RU har fremsat flere anbefalinger i sin udtalelse, der blev vedtaget i marts 2018, med henblik på at forbedre dette instrument for aktivt medborgerskab på europæisk plan; |
| --- | --- |

17.

understreger, at skønt oplysningskampagnerne er vigtige, er de ikke tilstrækkelige til at sikre et aktivt medborgerskab. Der bør udvikles effektive instrumenter, der kan muliggøre borgernes deltagelse. De europæiske borgerinitiativer er et eksempel på dette på EU-plan, og RU har fremsat flere anbefalinger i sin udtalelse, der blev vedtaget i marts 2018, med henblik på at forbedre dette instrument for aktivt medborgerskab på europæisk plan;

| 18. | mener desuden, at disse oplysningskampagner bør fokusere på mulighederne på lokalt plan. Det er jo på dette niveau, at borgerne kan begynde at engagere sig i spørgsmål, der berører dem direkte i hverdagen; |
| --- | --- |

18.

mener desuden, at disse oplysningskampagner bør fokusere på mulighederne på lokalt plan. Det er jo på dette niveau, at borgerne kan begynde at engagere sig i spørgsmål, der berører dem direkte i hverdagen;

| 19. | vil sammen med alle de lokale og regionale forvaltninger være med til at fremme navnlig borgernes rettigheder og engagement og et aktivt medborgerskab for at udbrede kendskabet til de store udfordringer i EU og for at øge den europæiske samhørighedsfølelse. RU har derfor allerede iværksat foranstaltninger og støtter allerede programmets mål med f.eks. mere end 180 debatter, der er blevet afholdt overalt i Europa inden for rammerne af programmet »Overvejelser om Europa«. Det viser, at mange borgere ønsker at give deres mening til kende og engagere sig i EU-spørgsmål. |
| --- | --- |

19.

vil sammen med alle de lokale og regionale forvaltninger være med til at fremme navnlig borgernes rettigheder og engagement og et aktivt medborgerskab for at udbrede kendskabet til de store udfordringer i EU og for at øge den europæiske samhørighedsfølelse. RU har derfor allerede iværksat foranstaltninger og støtter allerede programmets mål med f.eks. mere end 180 debatter, der er blevet afholdt overalt i Europa inden for rammerne af programmet »Overvejelser om Europa«. Det viser, at mange borgere ønsker at give deres mening til kende og engagere sig i EU-spørgsmål.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/210

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forslag til direktiv om engangsplast

(2018/C 461/17)

| Hovedordfører: | Sirpa HERTELL (FI/EPP), medlem af byrådet i Espoo |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om reduktion af visse plastprodukters miljøpåvirkning
  COM(2018) 340 final — 2018/0172 (COD) |

Hovedordfører:

Sirpa HERTELL (FI/EPP), medlem af byrådet i Espoo

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om reduktion af visse plastprodukters miljøpåvirkning

COM(2018) 340 final — 2018/0172 (COD)

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Henvisning 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, | under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1
  , og artikel 114 vedrørende emballage som defineret i artikel 3, stk. 1, i direktiv 94/62/EF
  , |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1
  , og artikel 114 vedrørende emballage som defineret i artikel 3, stk. 1, i direktiv 94/62/EF
  ,

Begrundelse

Dette ændringsforslag henviser til præamblens første sætning. Det har til formål at præcisere den retlige status for de engangsplastprodukter, der betragtes som emballage i dette forslag til direktiv i forhold til det vedtagne direktiv om emballage og emballageaffald.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (11) | For visse engangsplastprodukter findes der endnu ikke egnede og mere bæredygtige alternativer, og forbruget af de fleste sådanne engangsplastprodukter forventes at stige. For at vende denne tendens og fremme indsatsen for at nå frem til mere bæredygtige løsninger bør medlemsstaterne pålægges at træffe de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion i forbruget af disse produkter uden at gå på kompromis med fødevarehygiejne eller fødevaresikkerhed, god hygiejnepraksis, god fremstillingspraksis, forbrugeroplysning eller sporbarhedskrav i EU's fødevarelovgivning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(11)

For visse engangsplastprodukter findes der endnu ikke egnede og mere bæredygtige alternativer, og forbruget af de fleste sådanne engangsplastprodukter forventes at stige. For at vende denne tendens og fremme indsatsen for at nå frem til mere bæredygtige løsninger bør medlemsstaterne pålægges at træffe de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion i forbruget af disse produkter uden at gå på kompromis med fødevarehygiejne eller fødevaresikkerhed, god hygiejnepraksis, god fremstillingspraksis, forbrugeroplysning eller sporbarhedskrav i EU's fødevarelovgivning.

| (11) | For visse engangsplastprodukter findes der endnu ikke egnede og mere bæredygtige alternativer, og forbruget af de fleste sådanne engangsplastprodukter forventes at stige. For at vende denne tendens og fremme indsatsen for at nå frem til mere bæredygtige løsninger bør medlemsstaterne pålægges at træffe de nødvendige foranstaltninger
  , med forbehold af artikel 18 i direktiv 94/62/EF,
  for at opnå en betydelig reduktion i forbruget af disse produkter uden at gå på kompromis med fødevarehygiejne eller fødevaresikkerhed, god hygiejnepraksis, god fremstillingspraksis, forbrugeroplysning eller sporbarhedskrav i EU's fødevarelovgivning.
  Før medlemsstaterne træffer sådanne foranstaltninger, bør de pålægges at foretage en vurdering af de sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser for at sikre, at foranstaltningerne er forholdsmæssige og ikkediskriminerende. |
| --- | --- |

(11)

For visse engangsplastprodukter findes der endnu ikke egnede og mere bæredygtige alternativer, og forbruget af de fleste sådanne engangsplastprodukter forventes at stige. For at vende denne tendens og fremme indsatsen for at nå frem til mere bæredygtige løsninger bør medlemsstaterne pålægges at træffe de nødvendige foranstaltninger
  , med forbehold af artikel 18 i direktiv 94/62/EF,
  for at opnå en betydelig reduktion i forbruget af disse produkter uden at gå på kompromis med fødevarehygiejne eller fødevaresikkerhed, god hygiejnepraksis, god fremstillingspraksis, forbrugeroplysning eller sporbarhedskrav i EU's fødevarelovgivning.
  Før medlemsstaterne træffer sådanne foranstaltninger, bør de pålægges at foretage en vurdering af de sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser for at sikre, at foranstaltningerne er forholdsmæssige og ikkediskriminerende.

Begrundelse

Dette ændringsforslag har til formål at sikre, at de foranstaltninger, der gennemføres på nationalt, regionalt og lokalt plan, er forholdsmæssige, ikkediskriminerende og forenelige med den eksisterende EU-lovgivning, herunder direktiv 2008/98/EF og direktiv 94/62/EF.

Anbefalet ændring 3

Artikel 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Formålet med dette direktiv er at forebygge og reducere visse plastprodukters miljøpåvirkning, især vandmiljø
  et
  og menneskers sundhed
  samt
  fremme omstillingen til en cirkulær økonomi med innovative forretningsmodeller, produkter og materialer, dermed også bidrage til et velfungerende indre marked. | Formålet med dette direktiv er at forebygge og reducere visse plastprodukters miljøpåvirkning
  generelt
  , især
  transport af plastaffald til
  vandmiljø
  , herunder ferskvand
  og
  lavvandet hav, samt indvirkningen på
  menneskers sundhed
  eller livet i havet og
  fremme omstillingen til en cirkulær økonomi med innovative forretningsmodeller, produkter og materialer, dermed også bidrage til et velfungerende indre marked. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Formålet med dette direktiv er at forebygge og reducere visse plastprodukters miljøpåvirkning, især vandmiljø
  et
  og menneskers sundhed
  samt
  fremme omstillingen til en cirkulær økonomi med innovative forretningsmodeller, produkter og materialer, dermed også bidrage til et velfungerende indre marked.

Formålet med dette direktiv er at forebygge og reducere visse plastprodukters miljøpåvirkning
  generelt
  , især
  transport af plastaffald til
  vandmiljø
  , herunder ferskvand
  og
  lavvandet hav, samt indvirkningen på
  menneskers sundhed
  eller livet i havet og
  fremme omstillingen til en cirkulær økonomi med innovative forretningsmodeller, produkter og materialer, dermed også bidrage til et velfungerende indre marked.

Begrundelse

Der er for nylig meldt om plastaffald, ikke kun i maritime miljøer, men også i ferskvand, herunder floder og søer. Det er observeret i alle miljøer, fra bjerggletsjere til vandløb og floder. Dette er en klar indikation af, at plastaffald spredes i naturen gennem mange forskellige mekanismer, hvoraf mange ikke rigtig er forstået.

Byafløb, regnvand og smeltende sne er ikke medtaget i tilstrækkeligt omfang. Byafløb er et stigende problem, da opvarmningen af klimaet fører til ekstrem nedbør. I de nordiske områder er dumping af sne i have og søer også en af årsagerne til plast i vandsystemerne.

Europa har flere følsomme vandøkosystemer som floder og søer, og især to meget følsomme havøkosystemer, nemlig Østersøen og Middelhavet.

Anbefalet ændring 4

Artikel 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Dette direktiv finder anvendelse på de i bilaget anførte engangsplastprodukter samt på fiskeredskaber, der indeholder plast. | Dette direktiv finder
  navnlig
  anvendelse på de i bilaget anførte engangsplastprodukter
  eller generelt andre ikkenedbrydelige plastprodukter til engangsbrug, som af en eller anden grund efterlades i miljøet,
  samt på fiskeredskaber, der indeholder plast. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Dette direktiv finder anvendelse på de i bilaget anførte engangsplastprodukter samt på fiskeredskaber, der indeholder plast.

Dette direktiv finder
  navnlig
  anvendelse på de i bilaget anførte engangsplastprodukter
  eller generelt andre ikkenedbrydelige plastprodukter til engangsbrug, som af en eller anden grund efterlades i miljøet,
  samt på fiskeredskaber, der indeholder plast.

Begrundelse

Det er meget vigtigt at forstå, at der ud over ikkenedbrydelige fossile polymerer også findes fossilt baseret biologisk nedbrydelig plast og ikkenedbrydeligt biobaseret plast. Affaldet udgøres af ikkenedbrydelige materialer, som af en eller anden grund efterlades i miljøet. Hovedløsningen bør være at indsamle alt materiale til engangsbrug og genanvende det mekanisk, kemisk eller ved hjælp af bioteknologiske metoder. Produkter skal udformes på en måde, der gør dette muligt. Uden for indsamlingssystemet er der altid en risiko for, at plast til engangsbrug ender som affald i vandøkosystemer.

Fiskeredskaber anvendes hovedsagelig i vandmiljøet og kan tabes ved et uheld, selv når de anvendes korrekt.

Det foreliggende forslag vedrører kun en del af problemet med plasthavaffald. Fiskeriet kommer sig, men skibstransport og sejlsportsaktiviteter i europæiske havområder bør kontrolleres grundigt og reguleres for at beskytte mod dumpning af affald i havet og for at kunne foretage hensigtsmæssig affaldshåndtering på land. Middelhavet og Østersøen er særlig relevante på grund af turisme og bør være genstand for særlig beskyttelse.

Anbefalet ændring 5

Artikel 3, nr. 3), (nyt efter artikel 3, nr. 2))

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (3)
     
  engangsplast, ofte også omtalt som plast til engangsbrug, produkter, der er udformet til kun at blive brugt én gang med en begrænset levetid, som kan blive opløst i mange individuelle og adskilte komponenter og omfatter produkter, der er beregnet til engangsbrug, før de smides væk eller genanvendes |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(3)
     
  engangsplast, ofte også omtalt som plast til engangsbrug, produkter, der er udformet til kun at blive brugt én gang med en begrænset levetid, som kan blive opløst i mange individuelle og adskilte komponenter og omfatter produkter, der er beregnet til engangsbrug, før de smides væk eller genanvendes

Begrundelse

Begrundelse

Mange plastmaterialer, der anvendes længe, er engangsprodukter, f.eks. medicinsk udstyr eller termisk bygningsisolering, hvorfor det er anbefalelsesværdigt at bruge udtrykket »plast til engangsbrug« og samtidig definere produktets forventede levetid. Der kan også være tale om produkter, som kan blive opløst, som f.eks. legetøj, lukninger osv.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Artikel 3, nr. 15), (nyt efter artikel 3, nr. 14))

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (15)
     
  plast, der er nedbrydeligt i vandmiljøet, bionedbrydelige modificerede naturlige polymerer og syntetiske polymerer defineres ikke som »plast«. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(15)
     
  plast, der er nedbrydeligt i vandmiljøet, bionedbrydelige modificerede naturlige polymerer og syntetiske polymerer defineres ikke som »plast«.

Begrundelse

Begrundelse

Plastmaterialer opfører sig meget forskelligt i miljøet. Naturlige polymerer er uden undtagelse bionedbrydelige, mens visse syntetiske polymerer også er biologisk nedbrydelige. Ifølge ASTM D6002 er biologisk nedbrydelig plast det, der kan undergå biologisk nedbrydning på et kompoststed, således at materialet ikke kan udpeges visuelt og nedbrydes til kuldioxid, vand, uorganiske forbindelser og biomasse med en hastighed svarende til kendte komposterbare materialer.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

Artikel 4, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterne
  træffer de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv]. | 1.   
  Med forbehold af artikel 18 i direktiv 94/62/EF træffer medlemsstaterne
  de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv]. |
| Disse foranstaltninger kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit. | Disse foranstaltninger
  , som skal være forholdsmæssige og ikkediskriminerende,
  kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit. |
| | Medlemsstaterne eller deres lokale og regionale myndigheder bør også have mulighed for at begrænse anvendelsen af andre engangsplastprodukter på deres område end dem, der er anført i Del A i bilaget. Der bør være tale om specifikke begrundelser og velafgrænsede områder, hvor målet er at beskytte de mest følsomme økosystemer, specifikke biotyper som naturreservater, øgrupper, floddeltaer eller den arktiske natur. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   
  Medlemsstaterne
  træffer de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv].

1.   
  Med forbehold af artikel 18 i direktiv 94/62/EF træffer medlemsstaterne
  de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv].

Disse foranstaltninger kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit.

Disse foranstaltninger
  , som skal være forholdsmæssige og ikkediskriminerende,
  kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit.

, som skal være forholdsmæssige og ikkediskriminerende,

Medlemsstaterne eller deres lokale og regionale myndigheder bør også have mulighed for at begrænse anvendelsen af andre engangsplastprodukter på deres område end dem, der er anført i Del A i bilaget. Der bør være tale om specifikke begrundelser og velafgrænsede områder, hvor målet er at beskytte de mest følsomme økosystemer, specifikke biotyper som naturreservater, øgrupper, floddeltaer eller den arktiske natur.

Medlemsstaterne eller deres lokale og regionale myndigheder bør også have mulighed for at begrænse anvendelsen af andre engangsplastprodukter på deres område end dem, der er anført i Del A i bilaget. Der bør være tale om specifikke begrundelser og velafgrænsede områder, hvor målet er at beskytte de mest følsomme økosystemer, specifikke biotyper som naturreservater, øgrupper, floddeltaer eller den arktiske natur.

Begrundelse

Begrundelse

Det syvende miljøhandlingsprogram frem til 2020 omfatter som prioriteret mål 1: »at beskytte, bevare og forbedre Unionens naturkapital«. Dette er vigtigt i de mest følsomme økosystemer, herunder specifikke biotyper og beslægtede økosystemer, vådområder og lavt vand, bjergområder og nordiske naturmiljøer, især arktiske miljøer.

Henvisningen til artikel 18 i direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald bør sikre sammenhæng mellem det allerede vedtagne direktiv og dette forslag. De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer, bør være forholdsmæssige og ikkediskriminerende.

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Artikel 4, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv]. | 1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv]. |
| Disse foranstaltninger kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit. | Disse foranstaltninger kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit. |
| | Medlemsstaterne bør aktivt fremme innovation og investering med henblik på cirkulære løsninger til at støtte potentialet for vækst inden for turisme og den blå økonomi. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv].

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at opnå en betydelig reduktion af forbruget af engangsplastprodukter, der er anført i bilagets Del A på deres område, senest den ... [seks år efter gennemførelsesdatoen for dette direktiv].

Disse foranstaltninger kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit.

Disse foranstaltninger kan omfatte nationale mål for forbrugsreduktion, foranstaltninger til sikring af, at genanvendelige alternativer til disse produkter stilles til rådighed på salgsstedet for slutforbrugeren, økonomiske instrumenter såsom at sikre, at engangsplastprodukter ikke leveres gratis på salgsstedet til slutforbrugeren. Disse foranstaltninger kan variere afhængigt af miljøbelastningen fra de produkter, der nævnes i første afsnit.

Medlemsstaterne bør aktivt fremme innovation og investering med henblik på cirkulære løsninger til at støtte potentialet for vækst inden for turisme og den blå økonomi.

Medlemsstaterne bør aktivt fremme innovation og investering med henblik på cirkulære løsninger til at støtte potentialet for vækst inden for turisme og den blå økonomi.

Begrundelse

Begrundelse

Løsning af problemerne med engangsplastaffald og genanvendelse af plast i almindelighed er en del af plaststrategien, der skal stimulere innovation og investeringer med henblik på cirkulære løsninger såsom EU's forskningsfinansiering under Horisont 2020 og de europæiske struktur- og investeringsfonde. Forskning og udvikling er utilstrækkeligt, men der er et direkte behov for finansiering til pilotprojekter og forsøg.

2017-strategien »Towards the Outermost Regions« anerkender potentialet for vækst inden for turisme, den blå økonomi og den cirkulære økonomi. Dette gælder for alle europæiske maritime regioner og bør også omfatte store søområder.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Artikel 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til senest i 2025 særskilt at indsamle en mængde affald af engangsplastprodukter opført i Del F i bilaget svarende til 90 % af sådanne engangsplastprodukter, der markedsføres i et givet år efter vægt. For at nå dette mål kan medlemsstaterne blandt andet: | Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til senest i 2025 særskilt at indsamle en mængde affald af engangsplastprodukter opført i Del F i bilaget svarende til 90 % af sådanne engangsplastprodukter, der markedsføres i et givet år efter vægt. For at nå dette mål kan medlemsstaterne blandt andet: |
| a) | indføre pantordninger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til senest i 2025 særskilt at indsamle en mængde affald af engangsplastprodukter opført i Del F i bilaget svarende til 90 % af sådanne engangsplastprodukter, der markedsføres i et givet år efter vægt. For at nå dette mål kan medlemsstaterne blandt andet:

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til senest i 2025 særskilt at indsamle en mængde affald af engangsplastprodukter opført i Del F i bilaget svarende til 90 % af sådanne engangsplastprodukter, der markedsføres i et givet år efter vægt. For at nå dette mål kan medlemsstaterne blandt andet:

a)

indføre pantordninger

| a) | indføre pantordninger
  og undersøge muligheden for at samordne eller harmonisere sådanne ordninger på EU-plan |
| --- | --- |

a)

indføre pantordninger
  og undersøge muligheden for at samordne eller harmonisere sådanne ordninger på EU-plan

og undersøge muligheden for at samordne eller harmonisere sådanne ordninger på EU-plan

| b) | fastsætte mål for særskilt indsamling for relevante ordninger for udvidet producentansvar. |
| --- | --- |

b)

fastsætte mål for særskilt indsamling for relevante ordninger for udvidet producentansvar.

| b) | fastsætte mål for særskilt indsamling for relevante ordninger for udvidet producentansvar
  , herunder, hvor det er relevant, incitamenter til at overgå målene |
| --- | --- |

b)

fastsætte mål for særskilt indsamling for relevante ordninger for udvidet producentansvar
  , herunder, hvor det er relevant, incitamenter til at overgå målene

, herunder, hvor det er relevant, incitamenter til at overgå målene

| c) | i overensstemmelse med affaldshierarkiet indsamle en del af plastaffaldet kemisk i form af polymerer, monomerer eller andre kemiske produkter eller energi gennem kontrolleret forbrænding. |
| --- | --- |

c)

c)

i overensstemmelse med affaldshierarkiet indsamle en del af plastaffaldet kemisk i form af polymerer, monomerer eller andre kemiske produkter eller energi gennem kontrolleret forbrænding.

i overensstemmelse med affaldshierarkiet indsamle en del af plastaffaldet kemisk i form af polymerer, monomerer eller andre kemiske produkter eller energi gennem kontrolleret forbrænding.

Kontrolleret forbrænding er at foretrække, når plasten ikke kan genanvendes på anden vis til en udgift, der kan forsvares, eller når genanvendelse vil medføre højere kulstofaftryk end forbrænding.

Kontrolleret forbrænding er at foretrække, når plasten ikke kan genanvendes på anden vis til en udgift, der kan forsvares, eller når genanvendelse vil medføre højere kulstofaftryk end forbrænding.

Begrundelse

Begrundelse

Ny pantordninger kan være et vigtigt skridt til at løse dette problem, men det bør samordnes på EU-plan, hvor det er muligt.

Et system med fastsatte mål for særskilt indsamling bør også altid omfatte en særlig bonus for regionale eller lokale myndigheder, der ønsker at overgå målene, så man undgår at fastsætte mål, som demotiverer dem, der er nået længst.

I visse tilfælde er det imidlertid nødvendigt at indsamle en del af plastaffaldet kemisk i form af polymerer, monomerer eller andre kemiske produkter eller energi gennem kontrolleret forbrænding.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 10

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne træffer foranstaltninger med henblik på at oplyse forbrugerne af de engangsplastprodukter, der er opført i Del G i bilaget, og fiskeredskaber, der indeholder plast, om følgende: | Medlemsstaterne træffer
  i samarbejde med lokale og regionale myndigheder de nødvendige
  foranstaltninger med henblik på at oplyse forbrugerne af de engangsplastprodukter, der er opført i Del G i bilaget, og fiskeredskaber, der indeholder plast, om følgende: |
| a) | de tilgængelige genanvendelsessystemer og affaldshåndteringsmuligheder for de produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, samt bedste praksis for forsvarlig affaldshåndtering, der er udført i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/98/EF |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medlemsstaterne træffer foranstaltninger med henblik på at oplyse forbrugerne af de engangsplastprodukter, der er opført i Del G i bilaget, og fiskeredskaber, der indeholder plast, om følgende:

Medlemsstaterne træffer
  i samarbejde med lokale og regionale myndigheder de nødvendige
  foranstaltninger med henblik på at oplyse forbrugerne af de engangsplastprodukter, der er opført i Del G i bilaget, og fiskeredskaber, der indeholder plast, om følgende:

i samarbejde med lokale og regionale myndigheder de nødvendige

a)

de tilgængelige genanvendelsessystemer og affaldshåndteringsmuligheder for de produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, samt bedste praksis for forsvarlig affaldshåndtering, der er udført i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/98/EF

| a) | de tilgængelige genanvendelsessystemer og affaldshåndteringsmuligheder for de produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, samt bedste praksis for forsvarlig affaldshåndtering, der er udført i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

a)

de tilgængelige genanvendelsessystemer og affaldshåndteringsmuligheder for de produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, samt bedste praksis for forsvarlig affaldshåndtering, der er udført i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/98/EF

| b) | Den belastning på miljøet og især på havmiljøet, som henkastet affald og anden uhensigtsmæssig bortskaffelse af affald af disse produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, medfører. |
| --- | --- |

b)

Den belastning på miljøet og især på havmiljøet, som henkastet affald og anden uhensigtsmæssig bortskaffelse af affald af disse produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, medfører.

| b) | Den belastning på miljøet og især på havmiljøet, som henkastet affald og anden uhensigtsmæssig bortskaffelse af affald af disse produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, medfører. |
| --- | --- |

b)

Den belastning på miljøet og især på havmiljøet, som henkastet affald og anden uhensigtsmæssig bortskaffelse af affald af disse produkter og fiskeredskaber, der indeholder plast, medfører.

Begrundelse

Begrundelse

Den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med affaldsindsamling og -håndtering, skal anerkendes i oplysningstiltagene i samarbejde med medlemsstaterne.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Hver medlemsstat sørger for, at de foranstaltninger, der træffes for at omsætte og gennemføre dette direktiv, udgør en integrerende del af og er i overensstemmelse med de indsatsprogrammer, der er fastsat i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/56/EF for de medlemsstater, der har havområder, indsatsprogrammer, der er opstillet i henhold til artikel 11 i direktiv 2000/60/EF, affaldshåndterings- og affaldsforebyggelsesprogrammer, der er oprettet i henhold til artikel 28 og 29 i direktiv 2008/98/EF, og affaldsmodtagelses- og håndteringsplanerne i henhold til EU-lovgivningen om håndtering af affald fra skibe. | Hver medlemsstat sørger for, at de foranstaltninger, der træffes for at omsætte og gennemføre dette direktiv, udgør en integrerende del af og er i overensstemmelse med de indsatsprogrammer, der er fastsat i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/56/EF for de medlemsstater, der har havområder, indsatsprogrammer, der er opstillet i henhold til artikel 11 i direktiv 2000/60/EF, affaldshåndterings- og affaldsforebyggelsesprogrammer, der er oprettet i henhold til artikel 28 og 29 i direktiv 2008/98/EF, og affaldsmodtagelses- og håndteringsplanerne i henhold til EU-lovgivningen om håndtering af affald fra skibe. |
| De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer for at omsætte og gennemføre artikel 4 til 9, skal overholde EU's fødevarelovgivning for at sikre, at fødevarehygiejne og
  fødevaresikkerhed
  ikke bringes i fare. | De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer for at omsætte og gennemføre artikel 4 til 9, skal overholde EU's
  forbrugerbeskyttelses- og
  fødevarelovgivning for at sikre, at fødevarehygiejne og
  forbrugersikkerhed
  ikke bringes i fare. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Hver medlemsstat sørger for, at de foranstaltninger, der træffes for at omsætte og gennemføre dette direktiv, udgør en integrerende del af og er i overensstemmelse med de indsatsprogrammer, der er fastsat i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/56/EF for de medlemsstater, der har havområder, indsatsprogrammer, der er opstillet i henhold til artikel 11 i direktiv 2000/60/EF, affaldshåndterings- og affaldsforebyggelsesprogrammer, der er oprettet i henhold til artikel 28 og 29 i direktiv 2008/98/EF, og affaldsmodtagelses- og håndteringsplanerne i henhold til EU-lovgivningen om håndtering af affald fra skibe.

Hver medlemsstat sørger for, at de foranstaltninger, der træffes for at omsætte og gennemføre dette direktiv, udgør en integrerende del af og er i overensstemmelse med de indsatsprogrammer, der er fastsat i henhold til artikel 13 i direktiv 2008/56/EF for de medlemsstater, der har havområder, indsatsprogrammer, der er opstillet i henhold til artikel 11 i direktiv 2000/60/EF, affaldshåndterings- og affaldsforebyggelsesprogrammer, der er oprettet i henhold til artikel 28 og 29 i direktiv 2008/98/EF, og affaldsmodtagelses- og håndteringsplanerne i henhold til EU-lovgivningen om håndtering af affald fra skibe.

De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer for at omsætte og gennemføre artikel 4 til 9, skal overholde EU's fødevarelovgivning for at sikre, at fødevarehygiejne og
  fødevaresikkerhed
  ikke bringes i fare.

fødevaresikkerhed

De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer for at omsætte og gennemføre artikel 4 til 9, skal overholde EU's
  forbrugerbeskyttelses- og
  fødevarelovgivning for at sikre, at fødevarehygiejne og
  forbrugersikkerhed
  ikke bringes i fare.

forbrugerbeskyttelses- og

forbrugersikkerhed

Begrundelse

Begrundelse

Det er afgørende at sikre, at emballagens funktionalitet og dens betydning for de høje standarder for fødevarehygiejne, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse ikke bringes i fare.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 15, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om hovedkonklusionerne af den evaluering, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 1. | 2.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet
  , Det Europæiske Regionsudvalg
  og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om hovedkonklusionerne af den evaluering, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 1. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om hovedkonklusionerne af den evaluering, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 1.

2.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet
  , Det Europæiske Regionsudvalg
  og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om hovedkonklusionerne af den evaluering, der er foretaget i overensstemmelse med stk. 1.

Begrundelse

Begrundelse

Dette direktiv er meget vigtigt for lokale og regionale myndigheder, navnlig med hensyn til deres rolle i affaldsindsamlingen og -håndteringen. Det er nødvendigt at inddrage Det Europæiske Regionsudvalg i evaluerings- og revisionsprocessen.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelt

Generelt

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at plast i dets mange anvendelser har afgørende betydning for det moderne samfund, og at dets sikkerhed og effektivitet er i bedring. Samtidig er ulemperne ved plastaffald blevet meget tydelige, og der er behov for målrettede forsøg på at løse problemet; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at plast i dets mange anvendelser har afgørende betydning for det moderne samfund, og at dets sikkerhed og effektivitet er i bedring. Samtidig er ulemperne ved plastaffald blevet meget tydelige, og der er behov for målrettede forsøg på at løse problemet;

| 2. | glæder sig over Kommissionens forslag om at reducere visse plastprodukters miljøpåvirkning, men bemærker samtidig, at anvendelsesområdet er ganske snævert. I stedet for blot at notere et begrænset antal plastprodukter fundet langs kysterne og forbyde dem, er der på linje med EU's plaststrategi og EU's strategi for den cirkulære økonomi på længere sigt behov for en mere holistisk tilgang for at skabe de grundlæggende ændringer, der skal til for at løse problemet, der omfatter alle miljøer, ligesom der er behov for en bred politisk sammenhæng med pakken om den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens forslag om at reducere visse plastprodukters miljøpåvirkning, men bemærker samtidig, at anvendelsesområdet er ganske snævert. I stedet for blot at notere et begrænset antal plastprodukter fundet langs kysterne og forbyde dem, er der på linje med EU's plaststrategi og EU's strategi for den cirkulære økonomi på længere sigt behov for en mere holistisk tilgang for at skabe de grundlæggende ændringer, der skal til for at løse problemet, der omfatter alle miljøer, ligesom der er behov for en bred politisk sammenhæng med pakken om den cirkulære økonomi;

| 3. | anmoder i den forbindelse Kommissionen om at fremlægge en omfattende konsekvensanalyse, som klart beskriver de sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser af de foreslåede foranstaltninger; |
| --- | --- |

3.

anmoder i den forbindelse Kommissionen om at fremlægge en omfattende konsekvensanalyse, som klart beskriver de sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser af de foreslåede foranstaltninger;

| 4. | opfordrer til at præcisere definitionerne »plast« og »engangsplastprodukt« yderligere, navnlig definitionen »engangsplastprodukt«, som er et produkt, der er fremstillet helt eller delvist af plast. Her anbefales det at bruge Den Internationale Union for Ren og Anvendt Kemis (IUPAC) definition; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til at præcisere definitionerne »plast« og »engangsplastprodukt« yderligere, navnlig definitionen »engangsplastprodukt«, som er et produkt, der er fremstillet helt eller delvist af plast. Her anbefales det at bruge Den Internationale Union for Ren og Anvendt Kemis (IUPAC) definition;

| 5. | bemærker, at EU-lovgivningen har gjort det ulovligt at dumpe plastaffald på deponeringsanlæg. Men medmindre der hurtigt udvikles nye teknologier og metoder til genanvendelse af plast, er der fare for, at forbuddet vil øge transporten af plastaffald til tredjelande, hvor mindre udviklede systemer til affaldshåndtering og en utilstrækkelig genanvendelse af plast kan øge mængden af plastaffald i havene; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at EU-lovgivningen har gjort det ulovligt at dumpe plastaffald på deponeringsanlæg. Men medmindre der hurtigt udvikles nye teknologier og metoder til genanvendelse af plast, er der fare for, at forbuddet vil øge transporten af plastaffald til tredjelande, hvor mindre udviklede systemer til affaldshåndtering og en utilstrækkelig genanvendelse af plast kan øge mængden af plastaffald i havene;

| 6. | understreger, at EU's plaststrategi allerede indeholder specifikke foranstaltninger vedrørende mikroplast, som også er knyttet til plastaffald; |
| --- | --- |

6.

understreger, at EU's plaststrategi allerede indeholder specifikke foranstaltninger vedrørende mikroplast, som også er knyttet til plastaffald;

| 7. | gentager opfordringen til at reducere plastaffald i alle henseender for at beskytte ikke kun havmiljøet, men også økosystemer i almindelighed. Det er vigtigt at øge andelen af genvinding og genanvendelse af plast i overensstemmelse med affaldshierarkiet. |
| --- | --- |

7.

gentager opfordringen til at reducere plastaffald i alle henseender for at beskytte ikke kun havmiljøet, men også økosystemer i almindelighed. Det er vigtigt at øge andelen af genvinding og genanvendelse af plast i overensstemmelse med affaldshierarkiet.

Overensstemmelse med de eksisterende politikker

Overensstemmelse med de eksisterende politikker

| 8. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at plast anvendes til mange formål, hvor det begrænser og forhindrer andre tab, f.eks. emballage til fødevarer, der anvendes for at reducere kvalitative og kvantitative ernæringsmæssige tab; |
| --- | --- |

8.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at plast anvendes til mange formål, hvor det begrænser og forhindrer andre tab, f.eks. emballage til fødevarer, der anvendes for at reducere kvalitative og kvantitative ernæringsmæssige tab;

| 9. | bemærker, at EU's plastpolitik foreslår biologisk nedbrydelig plast som alternativ til mekanisk og kemisk genanvendelse, når det løser problemer i forbindelse med forurening. Pap bør i stigende grad anvendes som et alternativ her; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at EU's plastpolitik foreslår biologisk nedbrydelig plast som alternativ til mekanisk og kemisk genanvendelse, når det løser problemer i forbindelse med forurening. Pap bør i stigende grad anvendes som et alternativ her;

| 10. | påpeger, at EU's havstrategirammedirektiv kræver, at medlemsstaterne opnår god miljøtilstand for havområder inden 2020. Kravene er særligt strenge til følsomme økosystemer såsom lavvandede og nordiske akvatiske systemer på grund af disse naturlige miljøers følsomhed og deres langsomme genopretning efter belastninger. Direktivet bør udvides til at omfatte hele vandøkosystemet; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at EU's havstrategirammedirektiv kræver, at medlemsstaterne opnår god miljøtilstand for havområder inden 2020. Kravene er særligt strenge til følsomme økosystemer såsom lavvandede og nordiske akvatiske systemer på grund af disse naturlige miljøers følsomhed og deres langsomme genopretning efter belastninger. Direktivet bør udvides til at omfatte hele vandøkosystemet;

| 11. | understreger, at moderne vandbehandlingsanlæg i overensstemmelse med direktivet om rensning af byspildevand effektivt kan opfange forurenende stoffer af makroplast og opfordrer til, at denne teknologi anvendes konsekvent i hele Europa. Kompostmuld, som fremstilles af slam fra spildevandsrensning, indebærer samtidig en risiko for mikroplastaffald. Der bør udvikles flere måder til at adskille plastaffald fra kunstig kompostjord; |
| --- | --- |

11.

understreger, at moderne vandbehandlingsanlæg i overensstemmelse med direktivet om rensning af byspildevand effektivt kan opfange forurenende stoffer af makroplast og opfordrer til, at denne teknologi anvendes konsekvent i hele Europa. Kompostmuld, som fremstilles af slam fra spildevandsrensning, indebærer samtidig en risiko for mikroplastaffald. Der bør udvikles flere måder til at adskille plastaffald fra kunstig kompostjord;

| 12. | er af den faste overbevisning, at byafløb, regnvand og smeltende sne bør behandles i forslaget. Den globale opvarmning medfører ekstrem nedbør, og dumping af sne i have og søer bør derfor forbydes; |
| --- | --- |

12.

er af den faste overbevisning, at byafløb, regnvand og smeltende sne bør behandles i forslaget. Den globale opvarmning medfører ekstrem nedbør, og dumping af sne i have og søer bør derfor forbydes;

| 13. | påpeger, at det foreliggende forslag kun vedrører en del af problemet med plasthavaffald. Skibstransport og sejlsportsaktiviteter i europæiske have bør kontrolleres grundigt og reguleres for at forebygge dumping af affald i havene og sikre affaldshåndtering på land, især i Middelhavet og Østersøen. |
| --- | --- |

13.

påpeger, at det foreliggende forslag kun vedrører en del af problemet med plasthavaffald. Skibstransport og sejlsportsaktiviteter i europæiske have bør kontrolleres grundigt og reguleres for at forebygge dumping af affald i havene og sikre affaldshåndtering på land, især i Middelhavet og Østersøen.

Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) og proportionalitetsprincippet

Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) og proportionalitetsprincippet

| 14. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at problemet med plastforurening og havaffald er grænseoverskridende og bør derfor ikke håndteres isoleret af medlemsstater, der deler de samme hav- og vandveje. RU mener derfor og også på grund af behovet for at undgå fragmentering af det indre marked, at dette forslag giver reel merværdi på EU-plan og er i tråd med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

14.

Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at problemet med plastforurening og havaffald er grænseoverskridende og bør derfor ikke håndteres isoleret af medlemsstater, der deler de samme hav- og vandveje. RU mener derfor og også på grund af behovet for at undgå fragmentering af det indre marked, at dette forslag giver reel merværdi på EU-plan og er i tråd med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 15. | understreger, at problemet bør løses ved kilden og ved at reducere ikkenedbrydelig plastaffald, der kommer ind i økonomien. I tilfælde, hvor problemer alligevel skal løses senere i processen, eksempelvis når de regionale og kommunale spildevandsrensningsanlæg skal håndtere rensning af mikroplast, bør regioner og kommuner til fulde godtgøres udgifterne til disse foranstaltninger og udgifterne af producenterne; |
| --- | --- |

15.

understreger, at problemet bør løses ved kilden og ved at reducere ikkenedbrydelig plastaffald, der kommer ind i økonomien. I tilfælde, hvor problemer alligevel skal løses senere i processen, eksempelvis når de regionale og kommunale spildevandsrensningsanlæg skal håndtere rensning af mikroplast, bør regioner og kommuner til fulde godtgøres udgifterne til disse foranstaltninger og udgifterne af producenterne;

| 16. | er af den faste overbevisning, at genanvendelse af plastaffald bør ske tæt på det sted, hvor affaldet blev bortskaffet, for at undgå transport; |
| --- | --- |

16.

er af den faste overbevisning, at genanvendelse af plastaffald bør ske tæt på det sted, hvor affaldet blev bortskaffet, for at undgå transport;

| 17. | opfordrer til at foretage ændringer i produktudformning og skifte til mere bæredygtige former for plast og alternativer til plast. På grund af risikoen for fragmentering af markedet bør medlemsstaterne vedtage et fælles pantsystem for plastemballage, især for emballering af væsker. Når det gælder hætter og låg til drikkevarebeholdere af plast, vil det være anbefalelsesværdigt at anvende genanvendelige fiberbaserede løsninger. Når det gælder produkter til engangsbrug, især personlige hygiejneprodukter, bør EU fremme bionedbrydelige alternativer; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til at foretage ændringer i produktudformning og skifte til mere bæredygtige former for plast og alternativer til plast. På grund af risikoen for fragmentering af markedet bør medlemsstaterne vedtage et fælles pantsystem for plastemballage, især for emballering af væsker. Når det gælder hætter og låg til drikkevarebeholdere af plast, vil det være anbefalelsesværdigt at anvende genanvendelige fiberbaserede løsninger. Når det gælder produkter til engangsbrug, især personlige hygiejneprodukter, bør EU fremme bionedbrydelige alternativer;

| 18. | støtter anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, også når det gælder fiskeredskaber, og understreger behovet for at gennemføre nye løsninger til miljøvenlige fiskeredskaber, herunder prisoverkommelige bionedbrydelige alternativer, og eventuelt forsyne net med sporingsteknologi og etablere et digitalt rapporteringssystem for tabte fiskeredskaber; |
| --- | --- |

18.

støtter anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, også når det gælder fiskeredskaber, og understreger behovet for at gennemføre nye løsninger til miljøvenlige fiskeredskaber, herunder prisoverkommelige bionedbrydelige alternativer, og eventuelt forsyne net med sporingsteknologi og etablere et digitalt rapporteringssystem for tabte fiskeredskaber;

| 19. | understreger, at der på grund af forskellene mellem medlemsstaterne og organiseringen af deres affaldshåndtering er brug for mere fleksibilitet vedrørende de mest egnede metoder til håndtering af alt ikkegenanvendelig plast. Der er behov for at udvikle et affaldsindsamlingssystem, som kan tage imod alt plastaffald, der frembringes i forbindelse med kommercielle aktiviteter på havet, eller som indsamles i havmiljøet, for at undgå dumpning af affald i havene. |
| --- | --- |

19.

understreger, at der på grund af forskellene mellem medlemsstaterne og organiseringen af deres affaldshåndtering er brug for mere fleksibilitet vedrørende de mest egnede metoder til håndtering af alt ikkegenanvendelig plast. Der er behov for at udvikle et affaldsindsamlingssystem, som kan tage imod alt plastaffald, der frembringes i forbindelse med kommercielle aktiviteter på havet, eller som indsamles i havmiljøet, for at undgå dumpning af affald i havene.

Foreslåede foranstaltninger

Foreslåede foranstaltninger

| 20. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter de fire muligheder eller scenarier, der præsenteres i dokumentet. Oplysningskampagner, frivillige tiltag og mærkning kan øge den generelle viden og dermed forbrugeradfærden. Spørgsmålet er, om dette alene vil ændre menneskers faktiske adfærd på lang sigt, hvilket er hele kernen af problemet; |
| --- | --- |

20.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter de fire muligheder eller scenarier, der præsenteres i dokumentet. Oplysningskampagner, frivillige tiltag og mærkning kan øge den generelle viden og dermed forbrugeradfærden. Spørgsmålet er, om dette alene vil ændre menneskers faktiske adfærd på lang sigt, hvilket er hele kernen af problemet;

| 21. | foreslår at overveje følgende foranstaltninger:






  a) | mærkningskrav er vigtige for at informere forbrugerne om passende bortskaffelse af affald eller metoder til bortskaffelse, som skal undgås (især fiberprodukter til engangsbrug såsom vådservietter), men der er behov for aktiv støtte til udvikling af miljømæssigt bæredygtige alternativer såsom bionedbrydelige ikkevævede produkter |
| --- | --- | --- |

21.

foreslår at overveje følgende foranstaltninger:

a)

mærkningskrav er vigtige for at informere forbrugerne om passende bortskaffelse af affald eller metoder til bortskaffelse, som skal undgås (især fiberprodukter til engangsbrug såsom vådservietter), men der er behov for aktiv støtte til udvikling af miljømæssigt bæredygtige alternativer såsom bionedbrydelige ikkevævede produkter

| b) | restriktioner for markedsføringen af engangsplast med let tilgængelige alternativer bør være markant bredere end foreslået og omfatte flere produkter til engangsbrug end f.eks. sugerør |
| --- | --- |

b)

restriktioner for markedsføringen af engangsplast med let tilgængelige alternativer bør være markant bredere end foreslået og omfatte flere produkter til engangsbrug end f.eks. sugerør

| c) | generelle reduktionsmål, især for emballage til servering (emballage anvendt til fastfood, f.eks. kopper, madbeholdere), bør styrkes med anbefalinger til genanvendelige og biologisk nedbrydelige alternativer, samtidig med at medlemsstaterne vedtager deres egne foranstaltninger til at opnå reduktionen |
| --- | --- |

c)

generelle reduktionsmål, især for emballage til servering (emballage anvendt til fastfood, f.eks. kopper, madbeholdere), bør styrkes med anbefalinger til genanvendelige og biologisk nedbrydelige alternativer, samtidig med at medlemsstaterne vedtager deres egne foranstaltninger til at opnå reduktionen

| d) | tilsagn fra detailhandlere om at minimere salg af plast til engangsbrug baseret på bindende aftaler kan være et alternativ til udvidet producentansvar for alle varer, der ikke falder ind under markedsbegrænsningsforanstaltningen |
| --- | --- |

d)

tilsagn fra detailhandlere om at minimere salg af plast til engangsbrug baseret på bindende aftaler kan være et alternativ til udvidet producentansvar for alle varer, der ikke falder ind under markedsbegrænsningsforanstaltningen

| e) | hvor det er vigtigt at bruge plast i primærproduktionen af fødevarer (f.eks. fiskeredskaber og landbrugsfilm), bør der udvikles nye teknologiske løsninger til at indsamle materialet efter hver brug, og der bør tilbydes finansielle incitamenter til genanvendelse og genbrug |
| --- | --- |

e)

hvor det er vigtigt at bruge plast i primærproduktionen af fødevarer (f.eks. fiskeredskaber og landbrugsfilm), bør der udvikles nye teknologiske løsninger til at indsamle materialet efter hver brug, og der bør tilbydes finansielle incitamenter til genanvendelse og genbrug

| f) | foranstaltninger vedrørende produktdesign bør også udvides til servicedesign, som det allerede er tilfældet i flere medlemsstater (f.eks. drikkeflasker med fastgjorte låg); |
| --- | --- |

f)

foranstaltninger vedrørende produktdesign bør også udvides til servicedesign, som det allerede er tilfældet i flere medlemsstater (f.eks. drikkeflasker med fastgjorte låg);

| 22. | opfordrer til, at direktivet om emballage og emballageaffald, hvori der fastsættes forbrugsreduktionsmål for letvægtsplastbæreposer og herunder meget lette plastbæreposer, udvides til alle letvægtsemballagematerialer fremstillet af ikkenedbrydelige materialer; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til, at direktivet om emballage og emballageaffald, hvori der fastsættes forbrugsreduktionsmål for letvægtsplastbæreposer og herunder meget lette plastbæreposer, udvides til alle letvægtsemballagematerialer fremstillet af ikkenedbrydelige materialer;

| 23. | foreslår, at fiskeredskaber skal kunne leases, og at et særskilt selskab er ansvarligt for materialeindsamling og -genanvendelse. Der bør udvikles tekniske foranstaltninger til at opspore og finde tabte fiskeredskaber; |
| --- | --- |

23.

foreslår, at fiskeredskaber skal kunne leases, og at et særskilt selskab er ansvarligt for materialeindsamling og -genanvendelse. Der bør udvikles tekniske foranstaltninger til at opspore og finde tabte fiskeredskaber;

| 24. | understreger, at salgsemballage med polymerbeklædning, som ikke er fyldt på salgstidspunktet såsom mælkekartoner ikke bør omfattes af definitionen »engangsplastprodukt«. |
| --- | --- |

24.

understreger, at salgsemballage med polymerbeklædning, som ikke er fyldt på salgstidspunktet såsom mælkekartoner ikke bør omfattes af definitionen »engangsplastprodukt«.

Målrettet regulering og forenkling

Målrettet regulering og forenkling

| 25. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til incitamenter og støtteforanstaltninger til mere end 50 000 små og mellemstore virksomheder i plastsektoren til udvikling af alternative produkter til ikkenedbrydelig plast til engangsbrug. Det er vigtigt at gøre det lettere for nye alternative materialer og alternative produktdesign at slå igennem på markedet gennem innovationsprogrammer og investeringsstøtte til ændring af processer; |
| --- | --- |

25.

Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til incitamenter og støtteforanstaltninger til mere end 50 000 små og mellemstore virksomheder i plastsektoren til udvikling af alternative produkter til ikkenedbrydelig plast til engangsbrug. Det er vigtigt at gøre det lettere for nye alternative materialer og alternative produktdesign at slå igennem på markedet gennem innovationsprogrammer og investeringsstøtte til ændring af processer;

| 26. | mener, at frivillige detailhandelsaftaler om at begrænse salg af plast til engangsbrug bør fremmes, forudsat at det er muligt at overvåge gennemførelsen og effektiviteten af disse aftaler; |
| --- | --- |

26.

mener, at frivillige detailhandelsaftaler om at begrænse salg af plast til engangsbrug bør fremmes, forudsat at det er muligt at overvåge gennemførelsen og effektiviteten af disse aftaler;

| 27. | finder det nødvendigt at indføre markedsrestriktioner på plast til engangsbrug, der importeres til EU. |
| --- | --- |

27.

finder det nødvendigt at indføre markedsrestriktioner på plast til engangsbrug, der importeres til EU.

Budgetmæssige konsekvenser

Budgetmæssige konsekvenser

| 28. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at incitamenter, støtte til udvikling og øget kontrol samt aktiviteter til indsamling af affald af plast til engangsbrug bør finansieres gennem afgifter på import og fremstilling af plastmaterialer til engangsbrug. |
| --- | --- |

28.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at incitamenter, støtte til udvikling og øget kontrol samt aktiviteter til indsamling af affald af plast til engangsbrug bør finansieres gennem afgifter på import og fremstilling af plastmaterialer til engangsbrug.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/220

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Rene havne, rene havområder — modtagefaciliteter i havne til aflevering af affald fra skibe

(2018/C 461/18)

| Ordfører: | Spyros SPYRIDON (EL/EPP), medlem af kommunalrådet på Poros |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om modtagefaciliteter i havne til aflevering af affald fra skibe, om ophævelse af direktiv 2000/59/EF og om ændring af direktiv 2009/16/EF og direktiv 2010/65/EU
  COM(2018) 33 final |

Ordfører:

Spyros SPYRIDON (EL/EPP), medlem af kommunalrådet på Poros

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om modtagefaciliteter i havne til aflevering af affald fra skibe, om ophævelse af direktiv 2000/59/EF og om ændring af direktiv 2009/16/EF og direktiv 2010/65/EU

COM(2018) 33 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Artikel 5, stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne evaluerer og godkender planen for modtagelse og håndtering af affald, overvåger gennemførelsen heraf og sørger for, at den godkendes på ny mindst hvert
  tredje
  år, efter den er blevet godkendt eller godkendt på ny, samt efter betydelige ændringer i havnens drift. Disse ændringer omfatter, men er ikke begrænset til, strukturelle ændringer i trafikken til havnen, udvikling af ny infrastruktur, ændringer i efterspørgslen og tilrådighedsstillelsen af modtagefaciliteter og nye behandlingsteknikker ombord. | Medlemsstaterne evaluerer og godkender planen for modtagelse og håndtering af affald, overvåger gennemførelsen heraf og sørger for, at den godkendes på ny mindst hvert
  femte
  år, efter den er blevet godkendt eller godkendt på ny, samt efter betydelige ændringer i havnens drift. Disse ændringer omfatter, men er ikke begrænset til, strukturelle ændringer i trafikken til havnen, udvikling af ny infrastruktur, ændringer i efterspørgslen og tilrådighedsstillelsen af modtagefaciliteter og nye behandlingsteknikker ombord. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne evaluerer og godkender planen for modtagelse og håndtering af affald, overvåger gennemførelsen heraf og sørger for, at den godkendes på ny mindst hvert
  tredje
  år, efter den er blevet godkendt eller godkendt på ny, samt efter betydelige ændringer i havnens drift. Disse ændringer omfatter, men er ikke begrænset til, strukturelle ændringer i trafikken til havnen, udvikling af ny infrastruktur, ændringer i efterspørgslen og tilrådighedsstillelsen af modtagefaciliteter og nye behandlingsteknikker ombord.

Medlemsstaterne evaluerer og godkender planen for modtagelse og håndtering af affald, overvåger gennemførelsen heraf og sørger for, at den godkendes på ny mindst hvert
  femte
  år, efter den er blevet godkendt eller godkendt på ny, samt efter betydelige ændringer i havnens drift. Disse ændringer omfatter, men er ikke begrænset til, strukturelle ændringer i trafikken til havnen, udvikling af ny infrastruktur, ændringer i efterspørgslen og tilrådighedsstillelsen af modtagefaciliteter og nye behandlingsteknikker ombord.

Begrundelse

Forlængelsen af revisionsperioden vil hjælpe havnene med at foretage en bedre evaluering af den gennemførte plans effektivitet. Der er stadig mulighed for tidligere tilpasninger og revisioner i tilfælde af væsentlige ændringer. Ændringsforslaget er i tråd med de igangværende drøftelser i Europa-Parlamentet og Rådet.

Anbefalet ændring 2

Artikel 7, stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| De i stk. 2 nævnte oplysninger opbevares
  om bord
  i mindst to år og stilles til rådighed på forlangende for medlemsstatens myndigheder. | De i stk. 2 nævnte oplysninger opbevares
  til referenceformål
  i mindst to år og stilles til rådighed på forlangende for medlemsstatens myndigheder. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

De i stk. 2 nævnte oplysninger opbevares
  om bord
  i mindst to år og stilles til rådighed på forlangende for medlemsstatens myndigheder.

De i stk. 2 nævnte oplysninger opbevares
  til referenceformål
  i mindst to år og stilles til rådighed på forlangende for medlemsstatens myndigheder.

Begrundelse

EU bør undgå at skabe bureaukratiske hindringer, når det ikke er nødvendigt. Den kvittering, der udstedes til skibet, kan lagres i et elektronisk format som en scannet kopi på skibet.

Anbefalet ændring 3

Artikel 8, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Affaldet kan differentieres efter bl.a. skibets kategori, type og størrelse og den type trafik, skibet er involveret i, såvel som efter de ydelser, der udføres uden for havnens normale driftstid. | Affaldet kan differentieres efter bl.a. skibets kategori, type og størrelse og den type
  aktivitet og
  trafik, skibet er involveret i, såvel som efter de ydelser, der udføres uden for havnens normale driftstid. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Affaldet kan differentieres efter bl.a. skibets kategori, type og størrelse og den type trafik, skibet er involveret i, såvel som efter de ydelser, der udføres uden for havnens normale driftstid.

Affaldet kan differentieres efter bl.a. skibets kategori, type og størrelse og den type
  aktivitet og
  trafik, skibet er involveret i, såvel som efter de ydelser, der udføres uden for havnens normale driftstid.

Begrundelse

Ændringen gør det nemmere at indføre undtagelser for nærskibsfart (f.eks. ro-ro-skibe). Sådanne skibe anløber ofte de samme havne, men adskiller sig fra skibe, der sejler i fast rutefart, da de ikke nødvendigvis har en bestemt rute. Både under den nuværende ordning og den, der nu drøftes, er det umuligt udtrykkeligt at differentiere affaldet.

Forslaget omfatter desuden hjælpefartøjer, der opererer i havne.

Anbefalet ændring 4

Artikel 8, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at sikre at afgifterne er rimelige, klare og ikke-diskriminerende, og at de afspejler omkostningerne i forbindelse med de faciliteter og tjenesteydelser, der stilles til rådighed og i givet fald benyttes, bør afgiftsbeløbet og beregningsgrundlaget offentliggøres for havnens brugere. | For at sikre at afgifterne er rimelige, klare og ikke-diskriminerende, og at de afspejler omkostningerne i forbindelse med de faciliteter og tjenesteydelser, der stilles til rådighed og i givet fald benyttes,
  herunder, i overensstemmelse med reglerne for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, kompensationsomkostninger, som ikke må overstige de reelle udgifter, og en rimelig fortjeneste uden overkompensation,
  bør afgiftsbeløbet og beregningsgrundlaget offentliggøres for havnens brugere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

For at sikre at afgifterne er rimelige, klare og ikke-diskriminerende, og at de afspejler omkostningerne i forbindelse med de faciliteter og tjenesteydelser, der stilles til rådighed og i givet fald benyttes, bør afgiftsbeløbet og beregningsgrundlaget offentliggøres for havnens brugere.

For at sikre at afgifterne er rimelige, klare og ikke-diskriminerende, og at de afspejler omkostningerne i forbindelse med de faciliteter og tjenesteydelser, der stilles til rådighed og i givet fald benyttes,
  herunder, i overensstemmelse med reglerne for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, kompensationsomkostninger, som ikke må overstige de reelle udgifter, og en rimelig fortjeneste uden overkompensation,
  bør afgiftsbeløbet og beregningsgrundlaget offentliggøres for havnens brugere.

Begrundelse

Ændringen gør det helt tydeligt, at affaldsmodtagelse og -håndtering, som er obligatorisk for både havne og skibe, er en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse. Tilføjelsen understreger miljøaspektet.

Anbefalet ændring 5

Artikel 12, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne fastsætter procedurer for inspektion af fiskerfartøjer under 100 bruttoton samt for fritidsfartøjer under 100 bruttoton for at sikre overholdelsen af de gældende krav i dette direktiv. | Medlemsstaterne fastsætter
  forenklede
  procedurer for inspektion af fiskerfartøjer under 100 bruttoton samt for fritidsfartøjer under 100 bruttoton for at sikre overholdelsen af de gældende krav i dette direktiv
  og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medlemsstaterne fastsætter procedurer for inspektion af fiskerfartøjer under 100 bruttoton samt for fritidsfartøjer under 100 bruttoton for at sikre overholdelsen af de gældende krav i dette direktiv.

Medlemsstaterne fastsætter
  forenklede
  procedurer for inspektion af fiskerfartøjer under 100 bruttoton samt for fritidsfartøjer under 100 bruttoton for at sikre overholdelsen af de gældende krav i dette direktiv
  og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet
  .

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Maritime aktiviteter — en integreret del af den cirkulære økonomi

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens meddelelse og strategi for den cirkulære økonomi. Det vil bidrage til den bæredygtige udvikling at øge offentlighedens og virksomhedernes miljøbevidsthed og gennemføre specifikke politikker til sikring af, at affaldsproduktionen nedbringes, og produkter og materialer genanvendes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bifalder således, at dette direktiv er indarbejdet i strategien for den cirkulære økonomi. Selv om havforurening først og fremmest skyldes aktiviteter på landjorden, bør vi ikke se bort fra, at det også skyldes menneskelige aktiviteter på havene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at rammen for håndtering af affald fra skibe fastlægges i MARPOL-konventionen, som dog ikke omfatter håndhævelsesmekanismer. Direktivet bringer derfor EU-lovgivningen i overensstemmelse med de internationale traktatbestemmelser og præciserer samtidig de praktiske, retlige og økonomiske spørgsmål og forpligtelser, i forbindelse med at et skib anløber en EU-havn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at medlemsstaterne til dato har tolket bestemmelserne i det foregående direktiv forskelligt, hvilket har resulteret i tvetydigheder for både brugere, havnemyndigheder og modtagefaciliteter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at udfordringen nu ligger i at skabe nye incitamenter for at få skibene til at aflevere deres affald i havnene, uden at de pålægges en uforholdsmæssigt stor økonomisk byrde, eller der indføres urimeligt tunge administrative procedurer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | støtter Kommissionens forslag om forsvarlig håndtering af skibsaffald på land, hvilket er et vigtigt skridt mod at nå miljøbeskyttelsesmålene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | belyser det presserende behov for at nedbringe produktionen af plasticaffald og fremme den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger derfor, at det er særlig vigtigt at fremme den cirkulære økonomi ombord på skibene. Det kræver, at besætning og passagerer lærer at sortere og opbevare affald korrekt. Uddannelse og affaldssortering udgør det indledende arbejde med henblik på produktgenanvendelse og medfører omkostninger, som skal tages i betragtning ved prissætning af havnetjenesterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at det for at forbedre håndteringen af skibsaffald og fremme den cirkulære økonomi er vigtigt at give rederierne mulighed for at udvælge den virksomhed, der skal stå for affaldsmodtagelsen, blandt en række certificerede virksomheder. |
| --- | --- |

9.

Vigtige regionale aspekter af direktivet

| 10. | Mere end 700 havne i EU vil blive pålagt at gennemføre det nye direktiv. Hvert år anløber omkring 750 000 skibe fra alle medlemsstaterne disse havne. Skibene producerer mellem fem og syv mio. ton olierester og over en mio. ton fast affald om året. Det er vi nødt til at gøre noget ved. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Det Europæiske Regionsudvalg noterer sig den potentielle virkning af det nye direktiv på de regionale havne, navnlig i regionerne i den yderste periferi og i områder, der ligger tæt på havne i tredjelande, der ikke er omfattet af direktivet. Omkostningerne til udvikling af den nødvendige infrastruktur, betaling af en obligatorisk afgift og obligatorisk affaldslevering vil eksempelvis sende havnenes administrative omkostninger i vejret, og udgifterne vil blive væltet over på brugerne, hvilket dermed har konsekvenser for konkurrenceevnen, især når det gælder regionale havne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger, at hvis hver enkelt medlemsstat havde frie hænder i udformningen af afgiftssystemet, kunne det medføre regional forskelsbehandling vedrørende ansvaret for affaldsmodtagelse og den andel, der betales i infrastruktur- og forvaltningsomkostninger. EU bør derfor føre streng kontrol med de metoder til afgiftsberegning, som de enkelte medlemsstater foreslår; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er desuden bekymret for, at hvis EU-havnene gennemfører direktivet, uden at der træffes lignende foranstaltninger for havne i tredjelande, især i havområder, vil det kun have begrænset miljøeffekt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ser meget positivt på den regionale vinkel, som Kommissionen anlægger i spørgsmålet om havnenes håndtering af affald (fra artikel 5 i forslaget til direktiv). Medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder samt brugerne af havnene bliver således i stand til at udarbejde planer for aflevering og håndtering af affald med passende inddragelse af de enkelte havne i overensstemmelse med de lokale muligheder og behov. Samtidig bliver det også muligt at planlægge i et bredere, regionalt perspektiv uden at udelukke potentielle grænseoverskridende partnerskaber; |
| --- | --- |

14.

| 15. | foreslår af ovennævnte økonomiske og miljømæssige grunde, at der gøres en indsats for at anvende direktivet mere bredt på alle havne i havområder og tilgrænsende områder ved hjælp af incitamenter og belønninger samt mere omfattende samarbejdsprogrammer om affaldshåndtering; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over de forskelligartede programmer, der afspejler de særlige forhold og muligheder i de enkelte havne afhængigt af typen af trafik, der anløber den pågældende havn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | påpeger, at havnemyndighederne i tråd med nærhedsprincippet fortsat bør have den nødvendige fleksibilitet ved fastsættelsen af havneafgifter og -gebyrer og opfordrer disse myndigheder til at gøre enhver tænkelig indsats for at sikre, at afgifterne beregnes med fuld gennemsigtighed og proportionalitet i overensstemmelse med direktivets bestemmelser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | støtter tidsintervallet på fem år for revision af programmerne for modtagelse og håndtering; |
| --- | --- |

18.

| 19. | forventer, at forslaget til direktiv vil få en positiv indvirkning på forskningen i affaldshåndtering og konkurrenceevnen i EU's regioner for så vidt angår turisme og livskvalitet. |
| --- | --- |

19.

Klarere procedurer — et skridt i den rigtige retning

| 20. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at restprodukter fra røggasrensningsanlæg også bør bortskaffes korrekt, så de ikke ender i havet. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at fastlægge retningslinjer for korrekt håndtering af restprodukterne, hvorefter medlemsstaterne bør undersøge, hvordan denne form for restprodukter kan håndteres på havneniveau; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anerkender, at fiskerierhvervet både er en kilde til og et offer for havaffald. For at løse problemet med passivt fisket affald, er der med succes iværksat lokale initiativer såsom »Fishing for Litter«, hvor passivt fisket affald kan afleveres gratis — også hvis havnen anvender direkte afgifter for aflevering af affald. Udvalget bifalder indførelsen af et system uden specifikke afgifter, men ønsker at fremhæve, at passivt fisket affald — en potentiel indtægtskilde for modtagefaciliteten i havnen, hvis affaldet genanvendes — fortsat bør kunne afleveres gratis, uanset mængde, for at sikre, at indsamling og transport af affald til genanvendelsesanlæg forløber gnidningsløst. Dette ville betyde, at et fiskerfartøj, der kun afleverer passivt fisket affald, ikke bør være forpligtet til at betale nogen afgift; |
| --- | --- |

21.

| 22. | foreslår følgelig at det overvejes, om restprodukter fra røggasrensningsanlæg mod betaling af én samlet afgift kan afleveres sammen med det øvrige affald, navnlig i de regioner, der er omfattet af miljøbeskyttelses- og emissionskontrolsystemet, som f.eks. Østersøen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | påpeger, at indførelsen af én samlet afgift vil give skibene et betydeligt incitament til at aflevere deres affald, men bemærker, at der ikke er truffet foranstaltninger til at mindske produktionen af affald ved kilden, hvilket er i strid med princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at det muligvis ikke er muligt at basere beregningen af den samlede afgift på skøn over håndteringsvirksomhedernes faktiske forpligtelser, og det kan derfor være svært at gennemskue prisfastsættelsen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gør opmærksom på, at modtageprocedurerne i havnene skal være hurtige og effektive for at undgå unødvendige forsinkelser og yderligere omkostninger for skibene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | foreslår, at der fastsættes klare bestemmelser, således at rederierne fra en liste af certificerede virksomheder kan vælge den eller de virksomheder, der skal stå for affaldsmodtagelse og -håndtering, afhængigt af hvilken type affald der er tale om; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over hensigten om at definere idéen om »grønne skib«, som kan bidrage til at sænke afgifterne og er i tråd med princippet om, at forureneren betaler. Udvalget tilskynder dog til, at »grønne skibe« drøftes og defineres på internationalt plan frem for på EU-plan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at manglende kontrol eller overdrevent høje afgifter kan føre til, at affald dumpes i havet, hvilket ikke blot er skadeligt fra et miljøperspektiv, men også fra et økonomisk perspektiv, når det gælder de nærliggende regioner og marine økosystemer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at havneaktiviteter i sig selv er til skade for miljøet. De relevante myndigheder bør derfor gøres fuldstændig klart, at omkostningerne ved at modtage og håndtere skibsaffald, hvilket er et delt ansvar mellem havnene og skibene, under ingen omstændigheder må blive en indtjeningskilde for havnene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at overveje at nedsætte de afgifter, der skal gælde for fartøjer, der beskæftiger sig med nærskibsfart; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at genanvendelige materialer tilhører fartøjet. Forarbejdning af sådanne materialer kan udgøre en indtjeningskilde og udnyttes kommercielt. Dette vigtige forhold bør afspejles i de afgifter, der pålægges affald indsamlet på havet og de genanvendelige materialer, der følger deraf; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer samtidig de kompetente myndigheder og operatører til at arbejde videre med at udvikle systemer til indsamling af havaffald for således at yde et aktivt bidrag til den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opmuntrer Kommissionen til i samarbejde med Den Internationale Søfartsorganisation at præcisere, hvad der menes med »tilstrækkelig lagerkapacitet« for at begrænse havnenes skønsbeføjelse i fastsættelsen heraf og for at mindske de uklarheder, det indebærer for brugerne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til, at der fastsættes en snarlig frist for, hvornår digitaliseringen af meddelelsesprocedurer og kontroller samt standardisering af den påkrævede dokumentation skal være gennemført i alle havne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at det vil bidrage betydeligt til gennemsigtigheden og overholdelsen af den nye ordning, at skibsoperatører og havnemyndigheder informeres om eventuelle sanktioner i tilfælde af overtrædelse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer derfor så vidt muligt medlemsstaterne til at fastlægge en fælles ramme for sanktioner for at undgå unfair konkurrence og »shoppen rundt« mellem havne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, når det gælder gennemførelsen af EU-regler om modtagefaciliteter for affald fra skibe. |
| --- | --- |

37.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/225

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Risikovurdering i fødevarekæden

(2018/C 461/19)

| Hovedordfører: | Miloslav REPASKÝ (SK/EA), medlem af det regionale parlament i den selvstyrende region Prešov |
| --- | --- |
| Basisdokument: | COM(2018) 179 final
  risikovurdering i fødevarekæden |

Hovedordfører:

Miloslav REPASKÝ (SK/EA), medlem af det regionale parlament i den selvstyrende region Prešov

Basisdokument:

COM(2018) 179 final

risikovurdering i fødevarekæden

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 4 i forslaget til forordning

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det er derfor nødvendigt at sikre en omfattende og vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør kombineres med en åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre sammenhæng og konsistens i risikoanalyseprocessen. | Det er derfor nødvendigt at sikre en omfattende og vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør kombineres med en åben dialog mellem alle interesserede parter
  , herunder forbrugere og forbrugerorganisationer,
  for at sikre
  , at der tages højde for offentlighedens interesse, samt
  sammenhæng og konsistens i risikoanalyseprocessen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Det er derfor nødvendigt at sikre en omfattende og vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør kombineres med en åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre sammenhæng og konsistens i risikoanalyseprocessen.

Det er derfor nødvendigt at sikre en omfattende og vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør kombineres med en åben dialog mellem alle interesserede parter
  , herunder forbrugere og forbrugerorganisationer,
  for at sikre
  , at der tages højde for offentlighedens interesse, samt
  sammenhæng og konsistens i risikoanalyseprocessen.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 8 i forslaget til forordning

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (8) | Den generelle plan bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle indvirkning på folkesundheden, hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(8)

Den generelle plan bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle indvirkning på folkesundheden, hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation.

| (8) | Den generelle plan bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle indvirkning på folkesundheden, hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter
  , konstaterede usikkerhedsmomenter i risikovurderingen,
  samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation
  på alle forvaltningsniveauer, herunder hos de lokale og regionale myndigheder
  . |
| --- | --- |

(8)

Den generelle plan bør fastlægge, hvilke nøglefaktorer der skal tages i betragtning, når der tages stilling til risikokommunikationsaktiviteter, såsom de forskellige risikoniveauer, risikoens art og dens potentielle indvirkning på folkesundheden, hvem og hvad der direkte eller indirekte berøres af risikoen, risikoeksponeringsniveauer, evne til at styre risikoen og andre faktorer, der påvirker risikoopfattelsen, herunder den hastende karakter
  , konstaterede usikkerhedsmomenter i risikovurderingen,
  samt den gældende lovgivningsmæssige ramme og den relevante markedskontekst. Den generelle plan bør ligeledes identificere, hvilke værktøjer og kanaler der skal benyttes, og indføre passende mekanismer til at sikre en sammenhængende risikokommunikation
  på alle forvaltningsniveauer, herunder hos de lokale og regionale myndigheder
  .

Begrundelse

En væsentlig del af EU-lovgivningen gennemføres af de lokale og regionale myndigheder, og det er derfor vigtigt, at disse organer inddrages i gennemførelsen af kommunikationsstrategien på passende vis, samtidig med at det må sikres, at strategien er sammenhængende.

Anbefalet ændring 3

Ny artikel 8a i forordning (EF) nr. 178/2002

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Målsætninger for risikokommunikation | Målsætninger for risikokommunikation |
| Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller: | Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller: |
| a) | fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele risikoanalyseprocessen |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Målsætninger for risikokommunikation

Målsætninger for risikokommunikation

Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller:

Risikokommunikation skal forfølge følgende målsætninger, idet der tages hensyn til de respektive roller, som de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen spiller:

a)

fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele risikoanalyseprocessen

| a) | fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele risikoanalyseprocessen |
| --- | --- |

a)

fremme bevidstheden om og forståelsen af de specifikke spørgsmål, der behandles under hele risikoanalyseprocessen

| b) | fremme konsistens og åbenhed i udarbejdelsen af risikostyringsanbefalinger |
| --- | --- |

b)

fremme konsistens og åbenhed i udarbejdelsen af risikostyringsanbefalinger

| b) | fremme konsistens og åbenhed i udarbejdelsen af risikostyringsanbefalinger
  med det formål at opnå et højt sundheds-, natur- og miljøbeskyttelses- samt dyrevelfærdsniveau |
| --- | --- |

b)

fremme konsistens og åbenhed i udarbejdelsen af risikostyringsanbefalinger
  med det formål at opnå et højt sundheds-, natur- og miljøbeskyttelses- samt dyrevelfærdsniveau

| c) | tilvejebringe et solidt grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe et solidt grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger

| c) | tilvejebringe et solidt grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe et solidt grundlag for forståelse af risikostyringsbeslutninger

| d) | fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf |
| --- | --- |

d)

fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf

| d) | fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf |
| --- | --- |

d)

fremme offentlighedens forståelse af risikoanalyseprocessen for at øge tilliden til resultaterne heraf

| e) | fremme en passende inddragelse af alle interesserede parter og |
| --- | --- |

e)

fremme en passende inddragelse af alle interesserede parter og

| e) | sikre, at offentligheden har indsigt i begreberne »fare« og »risiko« og sikre, at de forskellige afvejninger af risici og fordele accepteres |
| --- | --- |

e)

sikre, at offentligheden har indsigt i begreberne »fare« og »risiko« og sikre, at de forskellige afvejninger af risici og fordele accepteres

| f) | sikre en passende udveksling af oplysninger med interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden. |
| --- | --- |

f)

sikre en passende udveksling af oplysninger med interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden.

| f) | fremme en passende inddragelse af
  og styrke forbindelserne og den gensidige respekt mellem
  alle interesserede parter og |
| --- | --- |

f)

fremme en passende inddragelse af
  og styrke forbindelserne og den gensidige respekt mellem
  alle interesserede parter og

| g) | sikre en passende udveksling af oplysninger med interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden. |
| --- | --- |

g)

sikre en passende udveksling af oplysninger med interesserede parter med hensyn til de risici, der er forbundet med fødevarekæden.

Begrundelse

I betragtning af de forskellige tilgange til begreberne risiko og fare i medlemsstaterne og den dermed forbundne debat mellem politiske beslutningstagere, akademikere, regulerende myndigheder og industrien er det værd at fremhæve betydningen af at skærpe offentlighedens bevidsthed om disse begreber og sikre, at befolkningen forstår og accepterer afvejningen af risici og fordele.

Anbefalet ændring 4

Ny artikel 8c i forordning (EF) nr. 178/2002

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Generel plan for risikokommunikation | Generel plan for risikokommunikation |
| 1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a vedrørende fastlæggelsen af en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b. | 1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a vedrørende fastlæggelsen af en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b. |
| 2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan
  og på
  nationalt plan. Den skal: | 2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan, nationalt
  , regionalt og lokalt
  plan. Den skal: |
| a) | identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Generel plan for risikokommunikation

Generel plan for risikokommunikation

1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a vedrørende fastlæggelsen af en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b.

1.   Kommissionen tillægges i tæt samarbejde med autoriteten, medlemsstaterne og i forlængelse af passende offentlige høringer beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 57a vedrørende fastlæggelsen af en generel plan for risikokommunikation om forhold, der angår fødevarekæden, idet der tages hensyn til de relevante målsætninger og generelle principper, der er fastsat i artikel 8a og 8b.

2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan
  og på
  nationalt plan. Den skal:

2.   Den generelle plan for risikokommunikation skal fremme en integreret ramme for risikokommunikation, der skal følges både af de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på en sammenhængende og systematisk måde både på EU-plan, nationalt
  , regionalt og lokalt
  plan. Den skal:

a)

identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for

| a) | identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for |
| --- | --- |

a)

identificere de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved overvejelsen af, hvilken type og hvilket niveau af risikokommunikationsaktiviteter der er behov for

| b) | identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til de relevante målgruppers behov, og |
| --- | --- |

b)

identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til de relevante målgruppers behov, og

| b) | identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til de relevante målgruppers behov, og |
| --- | --- |

b)

identificere de vigtigste værktøjer og kanaler, der skal benyttes til risikokommunikationsformål, idet der tages hensyn til de relevante målgruppers behov, og

| c) | indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen og sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter. |
| --- | --- |

c)

indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen og sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter.

| c) | indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen og sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter. |
| --- | --- |

c)

indføre passende mekanismer for at styrke sammenhængen i risikokommunikationen blandt de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen og sikre en åben dialog mellem alle interesserede parter.

3.   Kommissionen vedtager den generelle plan for risikokommunikation senest den [two years from the date of application of this Regulation] og holder den ajourført, idet der tages hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling og de opnåede erfaringer.«

3.   Kommissionen vedtager den generelle plan for risikokommunikation senest den [two years from the date of application of this Regulation] og holder den ajourført, idet der tages hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling og de opnåede erfaringer.«

Begrundelse

Begrundelse

Den samme som til anbefalet ændring 1.

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

Artikel 39, stk. 2, nr. 1)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| »Artikel 39 | »Artikel 39 |
| Tavshedspligt | Tavshedspligt |
| (...) | (...) |
| 1) | metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

»Artikel 39

Artikel 39

»Artikel 39

Artikel 39

Tavshedspligt

Tavshedspligt

(...)

(...)

1)

metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse

| 1) | metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse
  , såfremt ansøgeren kan påvise, at en sådan metode ikke har skadelige virkninger på sundhed og miljø |
| --- | --- |

1)

metode og andre tekniske og industrielle specifikationer vedrørende denne metode, der anvendes til fremstilling eller produktion af genstanden for anmodningen om videnskabelige resultater, herunder en videnskabelig udtalelse
  , såfremt ansøgeren kan påvise, at en sådan metode ikke har skadelige virkninger på sundhed og miljø

, såfremt ansøgeren kan påvise, at en sådan metode ikke har skadelige virkninger på sundhed og miljø

(...)

(...)

Begrundelse

Begrundelse

Formålet med ændringsforslaget er i højere grad at tage hensyn til sundheds- og miljøbeskyttelse.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

Artikel 39, stk. 4, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| »Artikel 39 | »Artikel 39 |
| Tavshedspligt | Tavshedspligt |
| (...) | (...) |
| 4.   Uanset stk. 2 og 3 skal følgende oplysninger dog offentliggøres: | 4.   Uanset stk. 2 og 3 skal følgende oplysninger dog offentliggøres: |
| (...) | (...) |
| b) | oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører
  påregnede
  sundhedsmæssige virkninger.« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

»Artikel 39

Artikel 39

»Artikel 39

Artikel 39

Tavshedspligt

Tavshedspligt

(...)

(...)

4.   Uanset stk. 2 og 3 skal følgende oplysninger dog offentliggøres:

4.   Uanset stk. 2 og 3 skal følgende oplysninger dog offentliggøres:

(...)

(...)

b)

oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører
  påregnede
  sundhedsmæssige virkninger.«

påregnede

| b) | oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører
  mulige
  sundhedsmæssige
  eller miljømæssige
  virkninger
  på mennesker eller dyr
  .« |
| --- | --- |

b)

oplysninger, som indgår i videnskabelige resultaters konklusioner, herunder videnskabelige udtalelser, der afgives af autoriteten, og som vedrører
  mulige
  sundhedsmæssige
  eller miljømæssige
  virkninger
  på mennesker eller dyr
  .«

mulige

eller miljømæssige

på mennesker eller dyr

Begrundelse

Begrundelse

Formålet med ændringsforslaget er i højere grad at tage hensyn til sundheds- og miljøbeskyttelse.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Baggrund

Baggrund

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens initiativ, der har til formål at styrke åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden, som et skridt i den rigtige retning, der præciserer reglerne om gennemsigtighed, navnlig med hensyn til de videnskabelige undersøgelser, som EFSA anvender i sine risikovurderinger, forbedrer forvaltningen af EFSA, styrker det videnskabelige samarbejde mellem medlemsstaterne og EFSA og deres inddragelse i EFSA's videnskabelige arbejde og udvikler en omfattende og effektiv strategi for risikokommunikation; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens initiativ, der har til formål at styrke åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden, som et skridt i den rigtige retning, der præciserer reglerne om gennemsigtighed, navnlig med hensyn til de videnskabelige undersøgelser, som EFSA anvender i sine risikovurderinger, forbedrer forvaltningen af EFSA, styrker det videnskabelige samarbejde mellem medlemsstaterne og EFSA og deres inddragelse i EFSA's videnskabelige arbejde og udvikler en omfattende og effektiv strategi for risikokommunikation;

| 2. | mener, at dette initiativ er et skridt i den rigtige retning, men at der fortsat hersker tvivl om, hvorvidt de foreslåede ændringer, set i lyset af den nuværende rammelovgivning om databeskyttelse og fortrolighed, vil gøre det muligt at foretage en uafhængig videnskabelig kontrol af de undersøgelser og data, der anvendes i risikovurderingerne af regulerede produkter og stoffer; |
| --- | --- |

2.

mener, at dette initiativ er et skridt i den rigtige retning, men at der fortsat hersker tvivl om, hvorvidt de foreslåede ændringer, set i lyset af den nuværende rammelovgivning om databeskyttelse og fortrolighed, vil gøre det muligt at foretage en uafhængig videnskabelig kontrol af de undersøgelser og data, der anvendes i risikovurderingerne af regulerede produkter og stoffer;

| 3. | bemærker, at dette lovgivningsforslag er et svar på resultaterne af den kvalitetskontrol, som Kommissionen foretog af forordning (EF) nr. 178/2002 om fødevarelovgivningen (1), samt det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider«. Forslaget ændrer en række sektorspecifikke love; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at dette lovgivningsforslag er et svar på resultaterne af den kvalitetskontrol, som Kommissionen foretog af forordning (EF) nr. 178/2002 om fødevarelovgivningen (1

| 4. | påpeger, at kvalitetskontrollen af forordning (EF) nr. 178/2002 viste, at borgerne efterlyser en mere gennemsigtig risikovurderingsprocedure i fødevarelovgivningen samt en mere gennemsigtig beslutningsproces baseret på risikovurderinger. Kvalitetskontrollens resultater identificerede også andre områder, hvor der er behov for ændringer, herunder EFSA's forvaltning (der blev sat spørgsmålstegn ved autoritetens evne til at opretholde høj kvalitet og uafhængighed i forbindelse med de videnskabelige undersøgelser og peget på et behov for at styrke samarbejdet med alle medlemsstater). Desuden blev der peget på generelle mangler i risikokommunikationen; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at kvalitetskontrollen af forordning (EF) nr. 178/2002 viste, at borgerne efterlyser en mere gennemsigtig risikovurderingsprocedure i fødevarelovgivningen samt en mere gennemsigtig beslutningsproces baseret på risikovurderinger. Kvalitetskontrollens resultater identificerede også andre områder, hvor der er behov for ændringer, herunder EFSA's forvaltning (der blev sat spørgsmålstegn ved autoritetens evne til at opretholde høj kvalitet og uafhængighed i forbindelse med de videnskabelige undersøgelser og peget på et behov for at styrke samarbejdet med alle medlemsstater). Desuden blev der peget på generelle mangler i risikokommunikationen;

| 5. | påpeger, at risikovurderinger på EU-plan udføres af EFSA, som blev oprettet ved forordningen om fødevarelovgivning. EFSA er et uafhængigt videnskabeligt organ, der har ansvaret for at foretage ekspertvurderinger af fødevare- og fodersikkerhed på anmodning af Kommissionen, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, samt på eget initiativ. Disse risikovurderinger gennemføres adskilt fra risikostyringen, som Kommissionen i vidt omfang har ansvaret for. |
| --- | --- |

5.

påpeger, at risikovurderinger på EU-plan udføres af EFSA, som blev oprettet ved forordningen om fødevarelovgivning. EFSA er et uafhængigt videnskabeligt organ, der har ansvaret for at foretage ekspertvurderinger af fødevare- og fodersikkerhed på anmodning af Kommissionen, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, samt på eget initiativ. Disse risikovurderinger gennemføres adskilt fra risikostyringen, som Kommissionen i vidt omfang har ansvaret for.

Gennemsigtighed, uafhængighed og pålidelighed i EU's risikovurderingsproces

Gennemsigtighed, uafhængighed og pålidelighed i EU's risikovurderingsproces

| 6. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at borgere og andre interessenter er betænkelige ved gennemsigtigheden og uafhængigheden af de undersøgelser og data fra virksomheder, som EFSA anvender i sine risikovurderinger under godkendelsesprocedurerne for regulerede produkter eller stoffer; |
| --- | --- |

6.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at borgere og andre interessenter er betænkelige ved gennemsigtigheden og uafhængigheden af de undersøgelser og data fra virksomheder, som EFSA anvender i sine risikovurderinger under godkendelsesprocedurerne for regulerede produkter eller stoffer;

| 7. | anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 8. | bemærker, at den nuværende godkendelsesprocedure er baseret på, at ansøgeren (virksomheden) direkte bestiller de undersøgelser, der kræves i ansøgningen. Begrundelsen for denne tilgang er, at offentlige midler ikke bør anvendes til at bestille undersøgelser, der med tiden vil hjælpe virksomheder med at markedsføre et produkt; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at den nuværende godkendelsesprocedure er baseret på, at ansøgeren (virksomheden) direkte bestiller de undersøgelser, der kræves i ansøgningen. Begrundelsen for denne tilgang er, at offentlige midler ikke bør anvendes til at bestille undersøgelser, der med tiden vil hjælpe virksomheder med at markedsføre et produkt;

| 9. | påpeger, at konsekvensen af ovenstående er, at de intellektuelle ejendomsrettigheder til undersøgelser og indhold, som anvendes ved risikovurderinger, befinder sig hos virksomhederne. En uafhængig videnskabelig kontrol vil måske ikke være mulig på baggrund af ordlyden af det nye stk. 1a i artikel 38 i forordningen om fødevarelovgivning, som fastslår, at »videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, litra c), betragtes ikke som en eksplicit eller implicit tilladelse eller licens til de relevante data og oplysninger, og til at deres indhold må anvendes, reproduceres eller på anden måde udnyttes«; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at konsekvensen af ovenstående er, at de intellektuelle ejendomsrettigheder til undersøgelser og indhold, som anvendes ved risikovurderinger, befinder sig hos virksomhederne. En uafhængig videnskabelig kontrol vil måske ikke være mulig på baggrund af ordlyden af det nye stk. 1a i artikel 38 i forordningen om fødevarelovgivning, som fastslår, at »videregivelse af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, litra c), betragtes ikke som en eksplicit eller implicit tilladelse eller licens til de relevante data og oplysninger, og til at deres indhold må anvendes, reproduceres eller på anden måde udnyttes«;

| 10. | påpeger, at hvis uafhængige forskere ikke er i stand til at offentliggøre deres resultater, vil de ikke have nogen incitamenter til at krydstjekke resultaterne af en undersøgelse, der er anvendt i EFSA's risikovurderinger; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at hvis uafhængige forskere ikke er i stand til at offentliggøre deres resultater, vil de ikke have nogen incitamenter til at krydstjekke resultaterne af en undersøgelse, der er anvendt i EFSA's risikovurderinger;

| 11. | bemærker, at hvis uafhængige forskere skal kunne foretage en vurdering af gyldigheden af en analyse og reproducere resultaterne af en undersøgelse eller gøre yderligere opdagelser, er det afgørende, at de ikke blot har adgang til data, men også til den software, der er anvendt til at opnå resultaterne. Det ville derfor være meget nyttigt at præcisere Kommissionens og EFSA's holdning for så vidt angår adgang til den proprietære software, der er anvendt ved sponsorerede undersøgelser, ikke mindst i lyset af EFSA's erklærede mål om at gøre sine videnskabelige resultater reproducerbare; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at hvis uafhængige forskere skal kunne foretage en vurdering af gyldigheden af en analyse og reproducere resultaterne af en undersøgelse eller gøre yderligere opdagelser, er det afgørende, at de ikke blot har adgang til data, men også til den software, der er anvendt til at opnå resultaterne. Det ville derfor være meget nyttigt at præcisere Kommissionens og EFSA's holdning for så vidt angår adgang til den proprietære software, der er anvendt ved sponsorerede undersøgelser, ikke mindst i lyset af EFSA's erklærede mål om at gøre sine videnskabelige resultater reproducerbare;

| 12. | bemærker også, at erfaringerne har vist, at spørgsmålet om offentlig adgang til oplysninger og data, som ville gøre det muligt at kontrollere, om sikkerhedsvurderingen af et stof er korrekt, måske ikke er så ligetil og kan involvere EU's domstole (2); |
| --- | --- |

12.

bemærker også, at erfaringerne har vist, at spørgsmålet om offentlig adgang til oplysninger og data, som ville gøre det muligt at kontrollere, om sikkerhedsvurderingen af et stof er korrekt, måske ikke er så ligetil og kan involvere EU's domstole (2

| 13. | bemærker i den sammenhæng, at artikel 12 i forordning nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter giver mulighed for, og endda tilskynder til, proaktiv offentliggørelse. Udvalget har den holdning, at EU's regler om offentlig adgang til oplysninger bør anvendes på en sammenhængende måde af alle EU's videnskabelige rådgivende organer. Deres proaktive politik for offentliggørelse bør være kohærent for at garantere forudsigelighed; |
| --- | --- |

13.

bemærker i den sammenhæng, at artikel 12 i forordning nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter giver mulighed for, og endda tilskynder til, proaktiv offentliggørelse. Udvalget har den holdning, at EU's regler om offentlig adgang til oplysninger bør anvendes på en sammenhængende måde af alle EU's videnskabelige rådgivende organer. Deres proaktive politik for offentliggørelse bør være kohærent for at garantere forudsigelighed;

| 14. | påpeger i den forbindelse, at Det Europæiske Lægemiddelagentur, i henhold til sin politik 0070, der skal give mulighed for offentlig kontrol og anvendelse af ny viden i fremtidig forskning i folkesundhedens interesse (3), i 2016 offentliggjorde en vejledning om agenturets proaktive politik for offentliggørelse af kliniske data; |
| --- | --- |

14.

påpeger i den forbindelse, at Det Europæiske Lægemiddelagentur, i henhold til sin politik 0070, der skal give mulighed for offentlig kontrol og anvendelse af ny viden i fremtidig forskning i folkesundhedens interesse (3

| 15. | støtter forslaget om at oprette et register over alle undersøgelser forvaltet af EFSA, hvilket bør gøre det vanskeligere at tegne et unøjagtigt billede af resultaterne og tilbageholde vigtige sikkerhedsoplysninger. Udvalget bemærker, at der allerede findes et sådant EU-register for kliniske forsøg (4); |
| --- | --- |

15.

støtter forslaget om at oprette et register over alle undersøgelser forvaltet af EFSA, hvilket bør gøre det vanskeligere at tegne et unøjagtigt billede af resultaterne og tilbageholde vigtige sikkerhedsoplysninger. Udvalget bemærker, at der allerede findes et sådant EU-register for kliniske forsøg (4

| 16. | er af den opfattelse, at harmonisering er vigtig ved vurderingen af oplysningernes fortrolige karakter og mener derfor ikke, at det vil være den bedste løsning at pålægge medlemsstaterne denne forpligtelse. EFSA bør træffe beslutning om oplysningernes fortrolige karakter, så der sikres en ensartet tilgang til vurderingen af ansøgninger på dette følsomme område. |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at harmonisering er vigtig ved vurderingen af oplysningernes fortrolige karakter og mener derfor ikke, at det vil være den bedste løsning at pålægge medlemsstaterne denne forpligtelse. EFSA bør træffe beslutning om oplysningernes fortrolige karakter, så der sikres en ensartet tilgang til vurderingen af ansøgninger på dette følsomme område.

Bæredygtigheden i EU's risikovurderingsprocedure og EFSA's forvaltning

Bæredygtigheden i EU's risikovurderingsprocedure og EFSA's forvaltning

| 17. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at et af målene med dette lovgivningsforslag er at forbedre forvaltningen af EFSA, styrke medlemsstaternes videnskabelige samarbejde med dette organ og øge deres deltagelse i autoritetens videnskabelige arbejde; |
| --- | --- |

17.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at et af målene med dette lovgivningsforslag er at forbedre forvaltningen af EFSA, styrke medlemsstaternes videnskabelige samarbejde med dette organ og øge deres deltagelse i autoritetens videnskabelige arbejde;

| 18. | bifalder den betydelige stigning i EFSA's budget, således at det kan udføre sine nyligt tildelte opgaver, såsom at bestille uafhængige sikkerhedsundersøgelser i ekstraordinære tilfælde, men påpeger samtidig, at der skal sikres tilstrækkelig finansiering til, at EFSA kan udføre sine primære opgaver uden begrænsninger; |
| --- | --- |

18.

bifalder den betydelige stigning i EFSA's budget, således at det kan udføre sine nyligt tildelte opgaver, såsom at bestille uafhængige sikkerhedsundersøgelser i ekstraordinære tilfælde, men påpeger samtidig, at der skal sikres tilstrækkelig finansiering til, at EFSA kan udføre sine primære opgaver uden begrænsninger;

| 19. | bifalder, at sammensætningen af EFSA's bestyrelse og proceduren for EFSA's eksterne evaluering tilpasses den fælles tilgang, der er beskrevet i bilaget til den interinstitutionelle fælles erklæring om decentraliserede EU-agenturer fra 2012; |
| --- | --- |

19.

bifalder, at sammensætningen af EFSA's bestyrelse og proceduren for EFSA's eksterne evaluering tilpasses den fælles tilgang, der er beskrevet i bilaget til den interinstitutionelle fælles erklæring om decentraliserede EU-agenturer fra 2012;

| 20. | bemærker, at EFSA's bestyrelse for nærværende har 14 valgte medlemmer, hvilket forventes at stige til 35 med det aktuelle forslag. Hver medlemsstat bør udpege sin egen repræsentant og en suppleant, hvorved der sikres et større engagement fra medlemsstaternes side i forvaltningen af EFSA. Kommissionen udpeger to medlemmer og Europa-Parlamentet har én repræsentant. Fire medlemmer vil repræsentere civilsamfundets og fødevarekædens interesser; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at EFSA's bestyrelse for nærværende har 14 valgte medlemmer, hvilket forventes at stige til 35 med det aktuelle forslag. Hver medlemsstat bør udpege sin egen repræsentant og en suppleant, hvorved der sikres et større engagement fra medlemsstaternes side i forvaltningen af EFSA. Kommissionen udpeger to medlemmer og Europa-Parlamentet har én repræsentant. Fire medlemmer vil repræsentere civilsamfundets og fødevarekædens interesser;

| 21. | bemærker, at forslaget i tilfælde af utilstrækkelig personalekapacitet, navnlig hvad angår de mindre medlemsstater (der vil skulle udpeges op mod 12 nationale eksperter pr. medlemsstat), giver mulighed for, at der udpeges eksperter fra andre medlemsstater til EFSA's paneler. Dette vil imidlertid undergrave målet om et velafbalanceret samarbejde mellem alle medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

bemærker, at forslaget i tilfælde af utilstrækkelig personalekapacitet, navnlig hvad angår de mindre medlemsstater (der vil skulle udpeges op mod 12 nationale eksperter pr. medlemsstat), giver mulighed for, at der udpeges eksperter fra andre medlemsstater til EFSA's paneler. Dette vil imidlertid undergrave målet om et velafbalanceret samarbejde mellem alle medlemsstater.

Bedre risikokommunikation

Bedre risikokommunikation

| 22. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at den generelle plan for risikokommunikation, der er skitseret i Kommissionens forslag, tager hensyn til risikoopfattelser, og understreger i den forbindelse, at det er meget vigtigt at skærpe offentlighedens bevidsthed om begreber som »fare« og »risiko«; |
| --- | --- |

22.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at den generelle plan for risikokommunikation, der er skitseret i Kommissionens forslag, tager hensyn til risikoopfattelser, og understreger i den forbindelse, at det er meget vigtigt at skærpe offentlighedens bevidsthed om begreber som »fare« og »risiko«;

| 23. | bemærker, at det på trods af de ensartede principper for evaluering og godkendelse af regulerede produkter, viser sig, at der er tydelige uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne hvad angår reguleringen af visse stoffer, hvilket kan skyldes forskellige tilgange til begreberne fare og risiko og forskelle i den samfundsmæssige accept af risikoens størrelse; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at det på trods af de ensartede principper for evaluering og godkendelse af regulerede produkter, viser sig, at der er tydelige uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne hvad angår reguleringen af visse stoffer, hvilket kan skyldes forskellige tilgange til begreberne fare og risiko og forskelle i den samfundsmæssige accept af risikoens størrelse;

| 24. | fremhæver det generelle fald i tilliden til de politiske beslutningstagere i Europa og påpeger, at offentlighedens tillid er en af de vigtigste forklarende variabler i forbindelse med offentlighedens risikoopfattelse (5). Hvis offentligheden har tillid til de politiske beslutningstagere og tilsynsmyndighederne vil de opfatte risiciene som værende mindre, end når de ikke har tillid til dem; |
| --- | --- |

24.

fremhæver det generelle fald i tilliden til de politiske beslutningstagere i Europa og påpeger, at offentlighedens tillid er en af de vigtigste forklarende variabler i forbindelse med offentlighedens risikoopfattelse (5

| 25. | støtter derfor tanken om at øge offentlighedens og de interesserede parters tillid til gennemsigtigheden og bæredygtigheden i EU's tilgang til fødevaresikkerhed, især i forbindelse med risikovurderinger. Udvalget fastholder samtidig, at en effektiv strategi for risikokommunikation kræver, at der føres en proaktiv og produktiv dialog med offentligheden og andre relevante interessenter, som sikrer, at de forskellige afvejninger mellem risici og fordele er forstået og accepteret; |
| --- | --- |

25.

støtter derfor tanken om at øge offentlighedens og de interesserede parters tillid til gennemsigtigheden og bæredygtigheden i EU's tilgang til fødevaresikkerhed, især i forbindelse med risikovurderinger. Udvalget fastholder samtidig, at en effektiv strategi for risikokommunikation kræver, at der føres en proaktiv og produktiv dialog med offentligheden og andre relevante interessenter, som sikrer, at de forskellige afvejninger mellem risici og fordele er forstået og accepteret;

| 26. | understreger, at EU's strategi for risikokommunikation skal være inklusiv og sikre, at alle forvaltningsniveauer, fra det statslige plan til de lokale og regionale myndigheder samt andre relevante aktører, bliver behørigt inddraget, så der sikres en sammenhængende strategi for risikokommunikation i fødevarekæden; |
| --- | --- |

26.

understreger, at EU's strategi for risikokommunikation skal være inklusiv og sikre, at alle forvaltningsniveauer, fra det statslige plan til de lokale og regionale myndigheder samt andre relevante aktører, bliver behørigt inddraget, så der sikres en sammenhængende strategi for risikokommunikation i fødevarekæden;

| 27. | påpeger på grundlag af analysen og drøftelserne af forslaget til dato, at der skal tages hensyn til den forventede stigning i de administrative byrder, en større arbejdsbyrde for de nationale eksperter i forbindelse med deres medlemskab af EFSA's bestyrelse og deres aktiviteter i EFSA's videnskabelige paneler, en mulig udøvelse af politisk indflydelse på udpegelsen af nationale eksperter med deraf følgende konsekvenser for EFSA's uafhængighed og betydelige økonomiske konsekvenser for alle medlemsstaterne som følge af en betydelig stigning i EFSA's budget og de forventede budgetmæssige konsekvenser af brexit. |
| --- | --- |

27.

påpeger på grundlag af analysen og drøftelserne af forslaget til dato, at der skal tages hensyn til den forventede stigning i de administrative byrder, en større arbejdsbyrde for de nationale eksperter i forbindelse med deres medlemskab af EFSA's bestyrelse og deres aktiviteter i EFSA's videnskabelige paneler, en mulig udøvelse af politisk indflydelse på udpegelsen af nationale eksperter med deraf følgende konsekvenser for EFSA's uafhængighed og betydelige økonomiske konsekvenser for alle medlemsstaterne som følge af en betydelig stigning i EFSA's budget og de forventede budgetmæssige konsekvenser af brexit.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed.

1

(2)  Hautala m.fl. mod EFSA (sag T-329/17), sag anlagt den 24. maj 2017.

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf

3

(4)  European Clinical Trials Database (EudraCT) managed by the European Medicines Agencies, Den europæiske database over kliniske forsøg (EudraCT) forvaltet af Det Europæiske Lægemiddelagentur.

4

(5)  Baseret på forskning udført af Ragnar Löfstedt m.fl. på området risikokommunikation og risikostyring.

5

---

| 21.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 461/232

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En ny aftale for forbrugerne

(2018/C 461/20)

| Hovedordfører: | Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), medlem af kommunalbestyrelsen i Rabat Citta Victoria, Gozo |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til indbringelse af sager til varetagelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF
  COM(2018) 184 final
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU's forbrugerbeskyttelsesregler
  COM(2018) 185 final
  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, En ny aftale for forbrugerne
  COM(2018) 183 final |

Hovedordfører:

Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), medlem af kommunalbestyrelsen i Rabat Citta Victoria, Gozo

Basisdokumenter:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til indbringelse af sager til varetagelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF

COM(2018) 184 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU's forbrugerbeskyttelsesregler

COM(2018) 185 final

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, En ny aftale for forbrugerne

COM(2018) 183 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til indbringelse af sager til varetagelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF

(COM(2018) 184 final — 2018/0089 (COD))

Anbefalet ændring 1

Kapitel 2, artikel 6, stk. 1 — ændres som følger

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Med henblik på artikel 5, stk. 3, sikrer medlemsstaterne, at de godkendte organisationer/organer er berettiget til at rejse sager til varetagelse af forbrugerinteresser med henblik på at opnå en eksigibel afgørelse, hvorved den erhvervsdrivende tilpligtes enten at yde kompensation, afhjælpning eller udskiftning, give et forholdsmæssigt afslag, ophæve kontrakten eller tilbagebetale den betalte pris afhængigt af situationen. En medlemsstat kan kræve, at de enkelte berørte forbrugere formelt skal tilslutte sig sagen, inden der kan træffes
  en retskonstaterende afgørelse eller
  en afgørelse med henblik på opnåelse af genopretning. | Med henblik på artikel 5, stk. 3, sikrer medlemsstaterne, at de godkendte organisationer/organer er berettiget til at rejse sager til varetagelse af forbrugerinteresser med henblik på at opnå en eksigibel afgørelse, hvorved den erhvervsdrivende tilpligtes enten at yde kompensation, afhjælpning eller udskiftning, give et forholdsmæssigt afslag, ophæve kontrakten eller tilbagebetale den betalte pris afhængigt af situationen. En medlemsstat kan kræve, at de enkelte berørte forbrugere formelt skal tilslutte sig sagen, inden der kan træffes en afgørelse med henblik på opnåelse af genopretning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Med henblik på artikel 5, stk. 3, sikrer medlemsstaterne, at de godkendte organisationer/organer er berettiget til at rejse sager til varetagelse af forbrugerinteresser med henblik på at opnå en eksigibel afgørelse, hvorved den erhvervsdrivende tilpligtes enten at yde kompensation, afhjælpning eller udskiftning, give et forholdsmæssigt afslag, ophæve kontrakten eller tilbagebetale den betalte pris afhængigt af situationen. En medlemsstat kan kræve, at de enkelte berørte forbrugere formelt skal tilslutte sig sagen, inden der kan træffes
  en retskonstaterende afgørelse eller
  en afgørelse med henblik på opnåelse af genopretning.

Med henblik på artikel 5, stk. 3, sikrer medlemsstaterne, at de godkendte organisationer/organer er berettiget til at rejse sager til varetagelse af forbrugerinteresser med henblik på at opnå en eksigibel afgørelse, hvorved den erhvervsdrivende tilpligtes enten at yde kompensation, afhjælpning eller udskiftning, give et forholdsmæssigt afslag, ophæve kontrakten eller tilbagebetale den betalte pris afhængigt af situationen. En medlemsstat kan kræve, at de enkelte berørte forbrugere formelt skal tilslutte sig sagen, inden der kan træffes en afgørelse med henblik på opnåelse af genopretning.

Begrundelse

Det bør kun være et krav, at den enkelte forbruger formelt tilslutter sig de sager, hvor den godkendte organisation/det godkendte organ søger en afgørelse med henblik på opnåelse af genopretning. Hvis der er tale om en sag om en retskonstaterende afgørelse, i forbindelse med hvilken der konstateres en overtrædelse, skal det ikke være et krav, at forbrugeren formelt tilslutter sig. Dette er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, hvor der står: »For at søge at opnå afgørelser om pålæg« (og dermed også afgørelser om pålæg, der fastslår, at en given praksis udgør en lovovertrædelse) »skal godkendte organisationer/organer ikke indhente samtykke fra de enkelte berørte forbrugere eller fremlægge dokumentation for et faktisk tab eller en faktisk skade på de berørte forbrugeres vegne eller for den erhvervsdrivendes hensigt eller forsømmelse«.

Anbefalet ændring 2

Kapitel 3, artikel 18, stk. 2 — udgår

Kontrol og evaluering

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Senest et år efter dette direktivs ikrafttrædelse vurderer Kommissionen, om EU-reglerne for så vidt angår fly- og jernbanepassagerers rettigheder sikrer et passende forbrugerbeskyttelsesniveau i forhold til det, der sikres i dette direktiv. Hvis det er tilfældet, fremlægger Kommissionen passende forslag, som blandt andet kan bestå i at fjerne de retsakter, der er omhandlet i punkt 10 og 15 i bilag I, fra direktivets anvendelsesområde som fastsat i artikel 2. | |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Senest et år efter dette direktivs ikrafttrædelse vurderer Kommissionen, om EU-reglerne for så vidt angår fly- og jernbanepassagerers rettigheder sikrer et passende forbrugerbeskyttelsesniveau i forhold til det, der sikres i dette direktiv. Hvis det er tilfældet, fremlægger Kommissionen passende forslag, som blandt andet kan bestå i at fjerne de retsakter, der er omhandlet i punkt 10 og 15 i bilag I, fra direktivets anvendelsesområde som fastsat i artikel 2.

Begrundelse

Det er vigtigt, at forslagets brede anvendelsesområde, herunder på passagerrettigheder, bibeholdes.

Anbefalet ændring 3

BILAG I — ændres som følger:

LISTE OVER DE I ARTIKEL 2, STK. 1, OMHANDLEDE BESTEMMELSER

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| | 60) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

[...]

[...]

60)

Begrundelse

Direktivets anvendelsesområde bør udvides, så det kan gøre en reel forskel på områder med omfattende skade, og således at det gælder for enhver form for praksis, der er til skade for forbrugerne og borgerne.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU's forbrugerbeskyttelsesregler

(COM(2018) 185 final — 2018/0090 (COD))

Anbefalet ændring 4

Betragtning 2 — nyt afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Øget digitalisering forandrer grundlaget for vores eksistens. I den digitale tidsalder sker der kolossale magtskift mellem privatpersoner, stater og virksomheder. Men tekniske fremskridt i den digitale tidsalder skal altid være til gavn for menneskeheden.




  Desuden skal udviklingen af den digitale verden være en opgave for EU, så Unionen kan bevare frihed, retfærdighed og solidaritet i det 21. århundrede.




  Grundlæggende rettigheder og demokratiske principper skal også beskyttes i den digitale verden ved hjælp af retsstatsprincippet, ved at forpligte statslige og ikkestatslige aktører til at sikre, at grundlæggende rettigheder opretholdes i den digitale verden, og grundlag for retsstaten dermed er lagt i den digitale tidsalder. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Øget digitalisering forandrer grundlaget for vores eksistens. I den digitale tidsalder sker der kolossale magtskift mellem privatpersoner, stater og virksomheder. Men tekniske fremskridt i den digitale tidsalder skal altid være til gavn for menneskeheden.

Desuden skal udviklingen af den digitale verden være en opgave for EU, så Unionen kan bevare frihed, retfærdighed og solidaritet i det 21. århundrede.

Grundlæggende rettigheder og demokratiske principper skal også beskyttes i den digitale verden ved hjælp af retsstatsprincippet, ved at forpligte statslige og ikkestatslige aktører til at sikre, at grundlæggende rettigheder opretholdes i den digitale verden, og grundlag for retsstaten dermed er lagt i den digitale tidsalder.

Begrundelse

Under hensyntagen til præamblen til EU's charter om grundlæggende digitale rettigheder (https://digitalcharta.eu/) bør der identificeres de specifikke udfordringer for demokratiske, forfatningsmæssige og grundlæggende rettigheder, som digitaliseringen medfører.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 5 — nyt afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | I tråd med EU-Domstolens retspraksis kan den fri udveksling af tjenesteydelser, som garanteres af traktaterne, indskrænkes af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, f.eks. for at opnå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, såfremt disse indskrænkninger er berettigede, rimelige og nødvendige. Derfor kan medlemsstaterne træffe bestemte foranstaltninger for at sikre overholdelse af deres regler for forbrugerbeskyttelse, som ikke er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. De foranstaltninger, som en medlemsstat træffer for at håndhæve sit nationale forbrugerbeskyttelsessystem, herunder annoncer for hasardspil, skal være rimelige og nødvendige i forhold til det tilstræbte mål, som hjemlet af EU-retspraksis. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

I tråd med EU-Domstolens retspraksis kan den fri udveksling af tjenesteydelser, som garanteres af traktaterne, indskrænkes af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, f.eks. for at opnå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, såfremt disse indskrænkninger er berettigede, rimelige og nødvendige. Derfor kan medlemsstaterne træffe bestemte foranstaltninger for at sikre overholdelse af deres regler for forbrugerbeskyttelse, som ikke er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. De foranstaltninger, som en medlemsstat træffer for at håndhæve sit nationale forbrugerbeskyttelsessystem, herunder annoncer for hasardspil, skal være rimelige og nødvendige i forhold til det tilstræbte mål, som hjemlet af EU-retspraksis.

Begrundelse

Kræver ingen nærmere forklaring.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 18 — ændres som følger

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Onlinemarkedspladser bør defineres med henblik på direktiv 2011/83/EU på lignende vis som i forordning (EU) nr. 524/2013 (1)

  og direktiv (EU) 2016/1148

   (2). Dog bør definitionen opdateres og gøres mere teknologisk neutral for at kunne omfatte nye teknologier. Der bør derfor, i stedet for til et »websted«, henvises til en »onlinegrænseflade«, jf. forordning (EU) 2018/302 (3). | Onlinemarkedspladser bør defineres med henblik på direktiv 2011/83/EU på lignende vis som i forordning (EU) nr. 524/2013 (1). Dog bør definitionen opdateres og gøres mere teknologisk neutral for at kunne omfatte nye teknologier. Der bør derfor, i stedet for til et »websted«, henvises til en »onlinegrænseflade«, jf. forordning (EU) 2018/302 (2).
  Computingtjenester leveret af onlinemarkedspladsen kan omfatte behandling af transaktioner, aggregering af data eller oprettelse af brugerprofiler. Appbutikker, som muliggør digital distribution af tredjeparters applikationer eller softwareprogrammer, bør anses for at være en form for onlinemarkedspladser
  . |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Onlinemarkedspladser bør defineres med henblik på direktiv 2011/83/EU på lignende vis som i forordning (EU) nr. 524/2013 (1)

  og direktiv (EU) 2016/1148

   (2). Dog bør definitionen opdateres og gøres mere teknologisk neutral for at kunne omfatte nye teknologier. Der bør derfor, i stedet for til et »websted«, henvises til en »onlinegrænseflade«, jf. forordning (EU) 2018/302 (3).

Onlinemarkedspladser bør defineres med henblik på direktiv 2011/83/EU på lignende vis som i forordning (EU) nr. 524/2013 (1). Dog bør definitionen opdateres og gøres mere teknologisk neutral for at kunne omfatte nye teknologier. Der bør derfor, i stedet for til et »websted«, henvises til en »onlinegrænseflade«, jf. forordning (EU) 2018/302 (2).
  Computingtjenester leveret af onlinemarkedspladsen kan omfatte behandling af transaktioner, aggregering af data eller oprettelse af brugerprofiler. Appbutikker, som muliggør digital distribution af tredjeparters applikationer eller softwareprogrammer, bør anses for at være en form for onlinemarkedspladser
  .

Begrundelse

I artikel 2, nr. 4), fastlægges vigtige informationskrav til onlinemarkedspladser, og appbutikker bør udtrykkeligt omfattes heraf. Det samme gælder forordning (EU) nr. 524/2013. For at undgå omgåelse af pligten til oplysning om rangordningskriterier bør der ikke henvises til direktiv (EU) 2016/1148.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 21 — ændres som følger

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Digitalt indhold og digitale tjenester leveres ofte online i henhold til aftaler, hvor forbrugeren ikke betaler en pris, men afgiver
  personoplysninger
  til den erhvervsdrivende. Digitale tjenester er karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende fortsætter med at være involveret i hele aftaleperioden, således at forbrugeren har mulighed for at gøre brug af tjenesten, der kan bestå i for eksempel adgang til eller generering, behandling, lagring eller deling af data i digital form. Eksempler på digitale tjenester er abonnementsaftaler om indholdsplatforme, cloudlagring, webbaseret mail, sociale medier og cloudapplikationer. Den fortsatte involvering af udbyderen af tjenester berettiger anvendelsen af de regler vedrørende fortrydelsesretten, der er fastsat i direktiv 2011/83/EU, og som på effektiv vis giver forbrugeren mulighed for at afprøve tjenesten og, i løbet af 14 dage fra indgåelsen af aftalen, træffe beslutning om at beholde den eller ej. Derimod er aftaler om levering af digitalt indhold, der ikke leveres på et fysisk medium, karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende som en engangsforanstaltning leverer et eller flere stykker digitalt indhold til forbrugeren, som for eksempel musik- eller videofiler. Den engangskarakter, som levering af digitalt indhold har, er grundlaget for undtagelsen fra fortrydelsesretten i henhold til artikel 16, litra m), i direktiv 2011/83/EU, i medfør af hvilken forbrugeren mister fortrydelsesretten, når udførelsen af aftalen er påbegyndt, for eksempel ved downloading eller streaming af det specifikke indhold. | Digitalt indhold og digitale tjenester leveres ofte online i henhold til aftaler, hvor forbrugeren ikke betaler en pris, men afgiver
  oplysninger
  til den erhvervsdrivende. Digitale tjenester er karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende fortsætter med at være involveret i hele aftaleperioden, således at forbrugeren har mulighed for at gøre brug af tjenesten, der kan bestå i for eksempel adgang til eller generering, behandling, lagring eller deling af data i digital form. Eksempler på digitale tjenester er abonnementsaftaler om indholdsplatforme, cloudlagring, webbaseret mail, sociale medier og cloudapplikationer. Den fortsatte involvering af udbyderen af tjenester berettiger anvendelsen af de regler vedrørende fortrydelsesretten, der er fastsat i direktiv 2011/83/EU, og som på effektiv vis giver forbrugeren mulighed for at afprøve tjenesten og, i løbet af 14 dage fra indgåelsen af aftalen, træffe beslutning om at beholde den eller ej. Derimod er aftaler om levering af digitalt indhold, der ikke leveres på et fysisk medium, karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende som en engangsforanstaltning leverer et eller flere stykker digitalt indhold til forbrugeren, som for eksempel musik- eller videofiler. Den engangskarakter, som levering af digitalt indhold har, er grundlaget for undtagelsen fra fortrydelsesretten i henhold til artikel 16, litra m), i direktiv 2011/83/EU, i medfør af hvilken forbrugeren mister fortrydelsesretten, når udførelsen af aftalen er påbegyndt, for eksempel ved downloading eller streaming af det specifikke indhold. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Digitalt indhold og digitale tjenester leveres ofte online i henhold til aftaler, hvor forbrugeren ikke betaler en pris, men afgiver
  personoplysninger
  til den erhvervsdrivende. Digitale tjenester er karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende fortsætter med at være involveret i hele aftaleperioden, således at forbrugeren har mulighed for at gøre brug af tjenesten, der kan bestå i for eksempel adgang til eller generering, behandling, lagring eller deling af data i digital form. Eksempler på digitale tjenester er abonnementsaftaler om indholdsplatforme, cloudlagring, webbaseret mail, sociale medier og cloudapplikationer. Den fortsatte involvering af udbyderen af tjenester berettiger anvendelsen af de regler vedrørende fortrydelsesretten, der er fastsat i direktiv 2011/83/EU, og som på effektiv vis giver forbrugeren mulighed for at afprøve tjenesten og, i løbet af 14 dage fra indgåelsen af aftalen, træffe beslutning om at beholde den eller ej. Derimod er aftaler om levering af digitalt indhold, der ikke leveres på et fysisk medium, karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende som en engangsforanstaltning leverer et eller flere stykker digitalt indhold til forbrugeren, som for eksempel musik- eller videofiler. Den engangskarakter, som levering af digitalt indhold har, er grundlaget for undtagelsen fra fortrydelsesretten i henhold til artikel 16, litra m), i direktiv 2011/83/EU, i medfør af hvilken forbrugeren mister fortrydelsesretten, når udførelsen af aftalen er påbegyndt, for eksempel ved downloading eller streaming af det specifikke indhold.

Digitalt indhold og digitale tjenester leveres ofte online i henhold til aftaler, hvor forbrugeren ikke betaler en pris, men afgiver
  oplysninger
  til den erhvervsdrivende. Digitale tjenester er karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende fortsætter med at være involveret i hele aftaleperioden, således at forbrugeren har mulighed for at gøre brug af tjenesten, der kan bestå i for eksempel adgang til eller generering, behandling, lagring eller deling af data i digital form. Eksempler på digitale tjenester er abonnementsaftaler om indholdsplatforme, cloudlagring, webbaseret mail, sociale medier og cloudapplikationer. Den fortsatte involvering af udbyderen af tjenester berettiger anvendelsen af de regler vedrørende fortrydelsesretten, der er fastsat i direktiv 2011/83/EU, og som på effektiv vis giver forbrugeren mulighed for at afprøve tjenesten og, i løbet af 14 dage fra indgåelsen af aftalen, træffe beslutning om at beholde den eller ej. Derimod er aftaler om levering af digitalt indhold, der ikke leveres på et fysisk medium, karakteriseret ved, at den erhvervsdrivende som en engangsforanstaltning leverer et eller flere stykker digitalt indhold til forbrugeren, som for eksempel musik- eller videofiler. Den engangskarakter, som levering af digitalt indhold har, er grundlaget for undtagelsen fra fortrydelsesretten i henhold til artikel 16, litra m), i direktiv 2011/83/EU, i medfør af hvilken forbrugeren mister fortrydelsesretten, når udførelsen af aftalen er påbegyndt, for eksempel ved downloading eller streaming af det specifikke indhold.

Begrundelse

Anvendelsesområdet for direktivet om forbrugerrettigheder bør udvides til at række ud over Kommissionens forslag og også omfatte betaling for andre data end personoplysninger. Især andre data end personoplysninger, som f.eks. maskingenererede data, spiller en stadigt vigtigere rolle som en vare.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 26 — ændres som følger

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Direktiv 2011/83/EU bør
  heller ikke
  finde anvendelse i situationer, hvor den erhvervsdrivende
  kun
  indsamler metadata, som for eksempel IP-adresse, browserhistorik eller andre oplysninger, der indsamles og formidles ved hjælp af for eksempel cookies
  , undtagen hvis denne situation betragtes som en aftale i henhold til national lovgivning
  . Det bør
  heller ikke
  finde anvendelse i situationer, hvor forbrugeren, uden at have indgået en aftale med den erhvervsdrivende, udsættes for reklamer udelukkende for at få adgang til et digitalt indhold eller en digital tjeneste. Dog bør det stå medlemsstaterne frit for at
  udvide
  anvendelsen af reglerne i direktiv 2011/83/EU til også at gælde i sådanne situationer eller regulere sådanne situationer, der ikke falder ind under direktivets anvendelsesområde, på anden vis. | Direktiv 2011/83/EU bør
  desuden
  finde anvendelse i situationer, hvor den erhvervsdrivende indsamler metadata, som for eksempel IP-adresse, browserhistorik eller andre oplysninger, der indsamles og formidles ved hjælp af for eksempel cookies. Det bør
  også
  finde anvendelse i situationer, hvor forbrugeren, uden at have indgået en aftale med den erhvervsdrivende, udsættes for reklamer udelukkende for at få adgang til et digitalt indhold eller en digital tjeneste. Dog bør det stå medlemsstaterne frit for
  ved hjælp af lovgivning at begrænse
  anvendelsen af reglerne i direktiv 2011/83/EU til også at gælde i sådanne situationer
  ved udtrykkeligt at henvise til dem i lovteksten
  eller regulere sådanne situationer, der ikke falder ind under direktivets anvendelsesområde, på anden vis. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Direktiv 2011/83/EU bør
  heller ikke
  finde anvendelse i situationer, hvor den erhvervsdrivende
  kun
  indsamler metadata, som for eksempel IP-adresse, browserhistorik eller andre oplysninger, der indsamles og formidles ved hjælp af for eksempel cookies
  , undtagen hvis denne situation betragtes som en aftale i henhold til national lovgivning
  . Det bør
  heller ikke
  finde anvendelse i situationer, hvor forbrugeren, uden at have indgået en aftale med den erhvervsdrivende, udsættes for reklamer udelukkende for at få adgang til et digitalt indhold eller en digital tjeneste. Dog bør det stå medlemsstaterne frit for at
  udvide
  anvendelsen af reglerne i direktiv 2011/83/EU til også at gælde i sådanne situationer eller regulere sådanne situationer, der ikke falder ind under direktivets anvendelsesområde, på anden vis.

Direktiv 2011/83/EU bør
  desuden
  finde anvendelse i situationer, hvor den erhvervsdrivende indsamler metadata, som for eksempel IP-adresse, browserhistorik eller andre oplysninger, der indsamles og formidles ved hjælp af for eksempel cookies. Det bør
  også
  finde anvendelse i situationer, hvor forbrugeren, uden at have indgået en aftale med den erhvervsdrivende, udsættes for reklamer udelukkende for at få adgang til et digitalt indhold eller en digital tjeneste. Dog bør det stå medlemsstaterne frit for
  ved hjælp af lovgivning at begrænse
  anvendelsen af reglerne i direktiv 2011/83/EU til også at gælde i sådanne situationer
  ved udtrykkeligt at henvise til dem i lovteksten
  eller regulere sådanne situationer, der ikke falder ind under direktivets anvendelsesområde, på anden vis.

Begrundelse

Der kan opnås et holdbart forbrugerbeskyttelsesniveau i den digitale tidsalder ved at omvende forholdet for regel-til-undtagelse med hensyn til anvendelsesområdet for direktiv 2011/83/EU i tilfælde, hvor den erhvervsdrivende anvender metadata, som indsamles ved hjælp af cookies.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 27 — nyt afsnit

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Fremover bør direktiv 2011/83/EU også opstille rammer for verificering af beslutninger, tjenesteydelser og produkter, som er baseret på algoritmer og kunstig intelligens, for at beskytte forbrugerne, navnlig med hensyn til mulig utilladelig forskelsbehandling, ulempe og svindel. Med henblik herpå bør der desuden udvikles mekanismer, som muliggør regulering i tilfælde af en tvivlsom udvikling.




  Der bør stilles krav til udbydere af effektivt penetrerende digitale kommunikationssystemer for at gøre det muligt at skifte tabsfrit til andre systemer.




  Formidlings-, regnskabs- og sammenligningsplatforme bør kunne øge gennemsigtigheden i deres værdiansættelsessystemer, vægtningen af deres resultater, provisioner og markedsdækning samt forbindelser mellem portaler og økonomilinks. Forbrugerne bør beskyttes bedre mod forfalskning, datamisbrug og elementære risici. Desuden bør placementplatforme informere brugerne på en gennemskuelig måde om, hvorvidt deres tilbud er privat eller erhvervsmæssigt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Fremover bør direktiv 2011/83/EU også opstille rammer for verificering af beslutninger, tjenesteydelser og produkter, som er baseret på algoritmer og kunstig intelligens, for at beskytte forbrugerne, navnlig med hensyn til mulig utilladelig forskelsbehandling, ulempe og svindel. Med henblik herpå bør der desuden udvikles mekanismer, som muliggør regulering i tilfælde af en tvivlsom udvikling.

Der bør stilles krav til udbydere af effektivt penetrerende digitale kommunikationssystemer for at gøre det muligt at skifte tabsfrit til andre systemer.

Formidlings-, regnskabs- og sammenligningsplatforme bør kunne øge gennemsigtigheden i deres værdiansættelsessystemer, vægtningen af deres resultater, provisioner og markedsdækning samt forbindelser mellem portaler og økonomilinks. Forbrugerne bør beskyttes bedre mod forfalskning, datamisbrug og elementære risici. Desuden bør placementplatforme informere brugerne på en gennemskuelig måde om, hvorvidt deres tilbud er privat eller erhvervsmæssigt.

Begrundelse

Kræver ingen nærmere forklaring.

Anbefalet ændring 10

Artikel 1, nr. 1), litra a) — ændres som følger

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1)   I artikel 3 foretages følgende ændringer: | 1)   I artikel 3 foretages følgende ændringer: |
| a) | Stk. 5 affattes således: |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1)   I artikel 3 foretages følgende ændringer:

1)   I artikel 3 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 5 affattes således:

| a) | Stk. 5 affattes således: |
| --- | --- |

a)

Stk. 5 affattes således:

| | Dette direktiv forhindrer ikke medlemsstaterne i at vedtage bestemmelser med henblik på at beskytte forbrugernes legitime interesser for så vidt angår særlig aggressive eller vildledende markedsførings- eller salgspraksisser i forbindelse med en erhvervsdrivendes uønskede besøg i forbrugerens hjem eller for så vidt angår kommercielle udflugter, der organiseres af en erhvervsdrivende med det formål eller den virkning at reklamere for produkter eller sælge dem til forbrugerne, forudsat at sådanne bestemmelser er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller respekten for privatlivet. |
| --- | --- |

Dette direktiv forhindrer ikke medlemsstaterne i at vedtage bestemmelser med henblik på at beskytte forbrugernes legitime interesser for så vidt angår særlig aggressive eller vildledende markedsførings- eller salgspraksisser i forbindelse med en erhvervsdrivendes uønskede besøg i forbrugerens hjem eller for så vidt angår kommercielle udflugter, der organiseres af en erhvervsdrivende med det formål eller den virkning at reklamere for produkter eller sælge dem til forbrugerne, forudsat at sådanne bestemmelser er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller respekten for privatlivet.

| | Dette direktiv forhindrer ikke medlemsstaterne i at vedtage bestemmelser med henblik på at beskytte forbrugernes legitime interesser for så vidt angår særlig aggressive eller vildledende markedsførings- eller salgspraksisser i forbindelse med en erhvervsdrivendes uønskede besøg i forbrugerens hjem
  , herunder uopfordret reklame i form af spammail,
  eller for så vidt angår kommercielle udflugter, der organiseres af en erhvervsdrivende med det formål eller den virkning at reklamere for produkter eller sælge dem til forbrugerne, forudsat at sådanne bestemmelser er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller respekten for privatlivet
  eller forbrugerens datasuverænitet
  . |
| --- | --- |

Dette direktiv forhindrer ikke medlemsstaterne i at vedtage bestemmelser med henblik på at beskytte forbrugernes legitime interesser for så vidt angår særlig aggressive eller vildledende markedsførings- eller salgspraksisser i forbindelse med en erhvervsdrivendes uønskede besøg i forbrugerens hjem
  , herunder uopfordret reklame i form af spammail,
  eller for så vidt angår kommercielle udflugter, der organiseres af en erhvervsdrivende med det formål eller den virkning at reklamere for produkter eller sælge dem til forbrugerne, forudsat at sådanne bestemmelser er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller respekten for privatlivet
  eller forbrugerens datasuverænitet
  .

, herunder uopfordret reklame i form af spammail,

eller forbrugerens datasuverænitet

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 1 — Ændringer af direktiv 2005/29/EF

Nr. 2) — klausul indsættes

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2)   Følgende indsættes som litra c) i artikel 6, stk. 2: | 2)   Følgende indsættes som litra c) i artikel 6, stk. 2: |
| »c) | enhver markedsføring af et produkt som identisk med samme produkt, som det markedsføres i flere andre medlemsstater, men hvor produkterne med hensyn til sammensætning og karakteristika frembyder betydelige forskelle.« |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

2)   Følgende indsættes som litra c) i artikel 6, stk. 2:

2)   Følgende indsættes som litra c) i artikel 6, stk. 2:

»c)

enhver markedsføring af et produkt som identisk med samme produkt, som det markedsføres i flere andre medlemsstater, men hvor produkterne med hensyn til sammensætning og karakteristika frembyder betydelige forskelle.«

| »c) | enhver markedsføring af et produkt som identisk med samme produkt, som det markedsføres i flere andre medlemsstater, men hvor produkterne med hensyn til sammensætning og karakteristika frembyder betydelige forskelle: |
| --- | --- |

»c)

enhver markedsføring af et produkt som identisk med samme produkt, som det markedsføres i flere andre medlemsstater, men hvor produkterne med hensyn til sammensætning og karakteristika frembyder betydelige forskelle:

Markedsføring af et produkt som identisk i medfør af artikel 6, stk. 2, litra c), forudsætter, at det markedsføres med samme emballage og mærkning i flere medlemsstater
  .«

Markedsføring af et produkt som identisk i medfør af artikel 6, stk. 2, litra c), forudsætter, at det markedsføres med samme emballage og mærkning i flere medlemsstater

Begrundelse

Begrundelse

Denne klausul er nødvendig af hensyn til retssikkerheden om, hvad der udgør »identiske« produkter, og for at skelne mellem »produkter med to forskellige kvaliteter« og »emballageefterligninger«, hvor produktemballagen er identisk med en konkurrents produkter.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 1 — Ændringer af direktiv 2005/29/EF

Nr. 4) — ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4)   Følgende indsættes som artikel 11a: | 4)   Følgende indsættes som artikel 11a: |
| »Artikel 11a | »Artikel 11a |
| Klageadgang | Klageadgang |
| 1.   Ud over at overholde kravet om at sikre tilstrækkelige og effektive midler til at håndhæve overholdelsen, jf. artikel 11, sikrer medlemsstaterne, at der også er adgang til både aftaleretlige og ikkeaftaleretlige retsmidler for forbrugere, der lider skade som følge af urimelig handelspraksis, med henblik på at fjerne alle virkninger af sådan urimelig handelspraksis i overensstemmelse med deres nationale lovgivning. | 1.   Ud over at overholde kravet om at sikre tilstrækkelige og effektive midler til at håndhæve overholdelsen, jf. artikel 11, sikrer medlemsstaterne, at der også er adgang til
  hensigtsmæssige, ikkeafskrækkende,
  både aftaleretlige og ikkeaftaleretlige retsmidler for forbrugere, der lider skade som følge af urimelig handelspraksis, med henblik på at fjerne alle virkninger af sådan urimelig handelspraksis i overensstemmelse med deres nationale lovgivning. |
| [...]« | [...]« |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

4)   Følgende indsættes som artikel 11a:

4)   Følgende indsættes som artikel 11a:

»Artikel 11a

Artikel 11a

»Artikel 11a

Artikel 11a

Klageadgang

Klageadgang

1.   Ud over at overholde kravet om at sikre tilstrækkelige og effektive midler til at håndhæve overholdelsen, jf. artikel 11, sikrer medlemsstaterne, at der også er adgang til både aftaleretlige og ikkeaftaleretlige retsmidler for forbrugere, der lider skade som følge af urimelig handelspraksis, med henblik på at fjerne alle virkninger af sådan urimelig handelspraksis i overensstemmelse med deres nationale lovgivning.

1.   Ud over at overholde kravet om at sikre tilstrækkelige og effektive midler til at håndhæve overholdelsen, jf. artikel 11, sikrer medlemsstaterne, at der også er adgang til
  hensigtsmæssige, ikkeafskrækkende,
  både aftaleretlige og ikkeaftaleretlige retsmidler for forbrugere, der lider skade som følge af urimelig handelspraksis, med henblik på at fjerne alle virkninger af sådan urimelig handelspraksis i overensstemmelse med deres nationale lovgivning.

[...]«

[...]«

Begrundelse

Begrundelse

Den yderligere præcisering vedrørende rettidighed og omkostningseffektivitet af retsmidler vil sikre, at der ikke blot er adgang til retsmidler, men at de også er til rådighed rettidigt og på en omkostningseffektiv måde. Det giver ingen mening, at den slags retsmidler findes i national ret, hvis der ikke er adgang til dem på en omkostningseffektiv måde og på det rette tidspunkt. Forbrugeren er altid den svagere part i den situation og stillet over for de ressourcer, den erhvervsdrivende råder over, kan forbrugeren tøve med at benytte sig af retsmidler, som nok er til rådighed, men også er dyre.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Artikel 1 — nyt nummer tilføjes

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 7) | En handelspraksis anses for at være aggressiv, hvis den i det konkrete tilfælde, hvor der tages højde for alle faktiske omstændigheder, påvirker forbrugerens valgfrihed eller adfærd i forbindelse med produktet ved chikane, herunder i digital form, tvang, herunder fysisk vold, eller utilbørlig påvirkning selv i digital form, og hvis forbrugeren faktisk eller sandsynligvis vil blive påvirket i væsentlig grad og derved med sandsynlighed vil træffe en købsbeslutning, som han/hun ellers ikke ville have truffet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

7)

7)

En handelspraksis anses for at være aggressiv, hvis den i det konkrete tilfælde, hvor der tages højde for alle faktiske omstændigheder, påvirker forbrugerens valgfrihed eller adfærd i forbindelse med produktet ved chikane, herunder i digital form, tvang, herunder fysisk vold, eller utilbørlig påvirkning selv i digital form, og hvis forbrugeren faktisk eller sandsynligvis vil blive påvirket i væsentlig grad og derved med sandsynlighed vil træffe en købsbeslutning, som han/hun ellers ikke ville have truffet.

Begrundelse

Begrundelse

Kræver ingen nærmere forklaring.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 2, nr. 4), litra a) — ændres som følger

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 6a | Artikel 6a |
| Supplerende oplysningskrav for aftaler, der indgås på onlinemarkedspladser | Supplerende oplysningskrav for aftaler, der indgås på onlinemarkedspladser |
| Inden forbrugeren er bundet af en anden aftale end en aftale om fjernsalg eller et tilsvarende tilbud på en onlinemarkedsplads, giver onlinemarkedspladsen desuden følgende oplysninger: | Inden forbrugeren er bundet af en anden aftale end en aftale om fjernsalg eller et tilsvarende tilbud på en onlinemarkedsplads, giver onlinemarkedspladsen desuden følgende oplysninger: |
| a) | de vigtigste parametre for, hvordan de tilbud, som forbrugeren præsenteres for som følge af sin søgning på onlinemarkedspladsen, rangordnes |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Artikel 6a

Artikel 6a

Artikel 6a

Artikel 6a

Supplerende oplysningskrav for aftaler, der indgås på onlinemarkedspladser

Supplerende oplysningskrav for aftaler, der indgås på onlinemarkedspladser

Supplerende oplysningskrav for aftaler, der indgås på onlinemarkedspladser

Supplerende oplysningskrav for aftaler, der indgås på onlinemarkedspladser

Inden forbrugeren er bundet af en anden aftale end en aftale om fjernsalg eller et tilsvarende tilbud på en onlinemarkedsplads, giver onlinemarkedspladsen desuden følgende oplysninger:

Inden forbrugeren er bundet af en anden aftale end en aftale om fjernsalg eller et tilsvarende tilbud på en onlinemarkedsplads, giver onlinemarkedspladsen desuden følgende oplysninger:

a)

de vigtigste parametre for, hvordan de tilbud, som forbrugeren præsenteres for som følge af sin søgning på onlinemarkedspladsen, rangordnes

| a) | de vigtigste parametre for, hvordan de tilbud, som forbrugeren præsenteres for som følge af sin søgning på onlinemarkedspladsen, rangordnes
  , og for årsagerne til den særlige vægtning af de vigtigste parametre sammenlignet med øvrige parametre
  . |
| --- | --- |

a)

de vigtigste parametre for, hvordan de tilbud, som forbrugeren præsenteres for som følge af sin søgning på onlinemarkedspladsen, rangordnes
  , og for årsagerne til den særlige vægtning af de vigtigste parametre sammenlignet med øvrige parametre
  .

, og for årsagerne til den særlige vægtning af de vigtigste parametre sammenlignet med øvrige parametre

Begrundelse

Begrundelse

Kræver ingen nærmere forklaring.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Artikel 2, nr. 7), litra a)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | Stk. 3 affattes således:





  »3.
     
  Medmindre den erhvervsdrivende har tilbudt at afhente varerne selv, kan den erhvervsdrivende ved aftaler om salg af varer tilbageholde beløbet, indtil vedkommende har modtaget varerne retur.« |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

a)

Stk. 3 affattes således:

Stk. 3 affattes således:

»3.
     
  Medmindre den erhvervsdrivende har tilbudt at afhente varerne selv, kan den erhvervsdrivende ved aftaler om salg af varer tilbageholde beløbet, indtil vedkommende har modtaget varerne retur.«

Begrundelse

Begrundelse

Fortrydelsesretten er en central forbrugerrettighed ved nethandel og øvrige former for fjernsalg. De eksisterende regler om fortrydelsesretten er rimelige og afbalancerede. Reglerne om retningslinjer for tilbagebetaling bør også bevares.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 2 — nyt nummer tilføjes

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Hvis en elektronisk indgået aftale kræver betaling eller udlevering af oplysninger fra forbrugeren, skal den erhvervsdrivende tydeligt informere forbrugeren, umiddelbart inden denne afgiver sin bestilling, om vilkårene i artikel 6, stk. 1, litra a), e), o) og p). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Hvis en elektronisk indgået aftale kræver betaling eller udlevering af oplysninger fra forbrugeren, skal den erhvervsdrivende tydeligt informere forbrugeren, umiddelbart inden denne afgiver sin bestilling, om vilkårene i artikel 6, stk. 1, litra a), e), o) og p).

Hvis en elektronisk indgået aftale kræver betaling eller udlevering af oplysninger fra forbrugeren, skal den erhvervsdrivende tydeligt informere forbrugeren, umiddelbart inden denne afgiver sin bestilling, om vilkårene i artikel 6, stk. 1, litra a), e), o) og p).

Begrundelse

Begrundelse

Inden forbrugerne indgår en aftale, skal de tydeligt informeres, om, hvorvidt de oplysninger, som de udleverer, bliver behandlet til erhvervsformål.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 2 — nyt nummer tilføjes

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Følgende indsættes som artikel 6c: Den erhvervsdrivende giver afkald på at behandle de oplysninger, som udleveres af forbrugeren i ophævelsesperioden, såfremt det ikke er nødvendigt at behandle oplysningerne for at opfylde aftalen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Følgende indsættes som artikel 6c: Den erhvervsdrivende giver afkald på at behandle de oplysninger, som udleveres af forbrugeren i ophævelsesperioden, såfremt det ikke er nødvendigt at behandle oplysningerne for at opfylde aftalen.

Følgende indsættes som artikel 6c: Den erhvervsdrivende giver afkald på at behandle de oplysninger, som udleveres af forbrugeren i ophævelsesperioden, såfremt det ikke er nødvendigt at behandle oplysningerne for at opfylde aftalen.

Begrundelse

Begrundelse

Virksomheder kan ikke længere få »returneret« oplysningerne, når de er videregivet til tredjeparter. Virksomheder skal være forpligtet til ikke at videregive personoplysninger, som forbrugerne har udleveret, 14 dage efter aftalens indgåelse til tredjeparter og til at slette oplysningerne i tilfælde af erklæringer om gyldig ophævelse.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 2 — Ændringer af direktiv 2011/83/EU

Nr. 9) — nr. 3) slettes

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 9)   I artikel 16 foretages følgende ændringer:






  1) | Litra a) affattes således:






  »a) | tjenesteydelsesaftaler, efter at tjenesteydelsen er blevet fuldt udført, hvis udførelsen er påbegyndt med forbrugerens forudgående udtrykkelige samtykke«. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

9)   I artikel 16 foretages følgende ændringer:

1)

Litra a) affattes således:

»a)

tjenesteydelsesaftaler, efter at tjenesteydelsen er blevet fuldt udført, hvis udførelsen er påbegyndt med forbrugerens forudgående udtrykkelige samtykke«.

9)   I artikel 16 foretages følgende ændringer:

| 1) | Litra a) affattes således:






  »a) | tjenesteydelsesaftaler, efter at tjenesteydelsen er blevet fuldt udført, hvis udførelsen er påbegyndt med forbrugerens forudgående udtrykkelige samtykke«. |
| --- | --- | --- |

1)

Litra a) affattes således:

»a)

tjenesteydelsesaftaler, efter at tjenesteydelsen er blevet fuldt udført, hvis udførelsen er påbegyndt med forbrugerens forudgående udtrykkelige samtykke«.

| 2) | Litra m) affattes således:






  »m) | aftaler om levering af digitalt indhold, som ikke leveres på et fysisk medium, hvis leveringen er påbegyndt, og, hvis forbrugeren ved aftalen pålægges en forpligtelse til at betale, hvis forbrugeren har givet forudgående samtykke til, at leveringen påbegyndes under fortrydelsesperioden, og anerkendt, at vedkommende dermed mister sin fortrydelsesret.« |
| --- | --- | --- |

2)

Litra m) affattes således:

»m)

aftaler om levering af digitalt indhold, som ikke leveres på et fysisk medium, hvis leveringen er påbegyndt, og, hvis forbrugeren ved aftalen pålægges en forpligtelse til at betale, hvis forbrugeren har givet forudgående samtykke til, at leveringen påbegyndes under fortrydelsesperioden, og anerkendt, at vedkommende dermed mister sin fortrydelsesret.«

| 2) | Litra m) affattes således:






  »m) | aftaler om levering af digitalt indhold, som ikke leveres på et fysisk medium, hvis leveringen er påbegyndt, og, hvis forbrugeren ved aftalen pålægges en forpligtelse til at betale, hvis forbrugeren har givet forudgående samtykke til, at leveringen påbegyndes under fortrydelsesperioden, og anerkendt, at vedkommende dermed mister sin fortrydelsesret.« |
| --- | --- | --- |

2)

Litra m) affattes således:

»m)

aftaler om levering af digitalt indhold, som ikke leveres på et fysisk medium, hvis leveringen er påbegyndt, og, hvis forbrugeren ved aftalen pålægges en forpligtelse til at betale, hvis forbrugeren har givet forudgående samtykke til, at leveringen påbegyndes under fortrydelsesperioden, og anerkendt, at vedkommende dermed mister sin fortrydelsesret.«

| 3) | Følgende litra tilføjes:









  »n) | levering af varer, som forbrugeren under fortrydelsesperioden har håndteret på anden vis, end hvad der er nødvendigt for at fastslå varernes art, egenskaber og den måde, de fungerer på.« |
| --- | --- | --- |

3)

3)

Følgende litra tilføjes:

»n)

»n)

levering af varer, som forbrugeren under fortrydelsesperioden har håndteret på anden vis, end hvad der er nødvendigt for at fastslå varernes art, egenskaber og den måde, de fungerer på.«

levering af varer, som forbrugeren under fortrydelsesperioden har håndteret på anden vis, end hvad der er nødvendigt for at fastslå varernes art, egenskaber og den måde, de fungerer på.«

Begrundelse

Begrundelse

Der er intet endeligt bevis for omfattende misbrug, som berettiger denne ændring af direktivet om forbrugerrettigheder. Retten til at returnere et produkt, der er købt på nettet, er en af de vigtigste forbrugerrettigheder og bør ikke på nogen måde udvandes.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 3 — Ændringer af direktiv 93/13/EF

Ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| I direktiv 93/13/EØF foretages følgende ændringer: | I direktiv 93/13/EØF foretages følgende ændringer: |
| Følgende indsættes som artikel 8b: | Følgende indsættes som artikel 8b: |
| »Artikel 8b | »Artikel 8b |
| (...) | (...) |
| 4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  4 %
  af den erhvervsdrivendes
  årlige
  omsætning i den eller de berørte medlemsstater. | 4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  8 %
  af den erhvervsdrivendes
  gennemsnitlige
  omsætning
  i de tre foregående regnskabsår
  i den eller de berørte medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

I direktiv 93/13/EØF foretages følgende ændringer:

I direktiv 93/13/EØF foretages følgende ændringer:

Følgende indsættes som artikel 8b:

Følgende indsættes som artikel 8b:

»Artikel 8b

Artikel 8b

»Artikel 8b

Artikel 8b

(...)

(...)

4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  4 %
  af den erhvervsdrivendes
  årlige
  omsætning i den eller de berørte medlemsstater.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  8 %
  af den erhvervsdrivendes
  gennemsnitlige
  omsætning
  i de tre foregående regnskabsår
  i den eller de berørte medlemsstater.

Begrundelse

Begrundelse

Det fremgår ikke klart, for hvilket år den årlige omsætning skal beregnes. Derfor foreslås det at øge mindstebeløbet for bøderne til 8 % af den erhvervsdrivendes gennemsnitlige omsætning i de tre foregående regnskabsår i den eller de berørte medlemsstater.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 4 — Ændringer af direktiv 98/6/EF

Ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| I direktiv 98/6/EF foretages følgende ændringer: | I direktiv 98/6/EF foretages følgende ændringer: |
| Artikel 8 affattes således: | Artikel 8 affattes således: |
| »Artikel 8 | »Artikel 8 |
| (...) | (...) |
| 4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  4 %
  af den erhvervsdrivendes
  årlige
  omsætning i den eller de berørte medlemsstater. | 4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  8 %
  af den erhvervsdrivendes
  gennemsnitlige
  omsætning
  i de tre foregående regnskabsår
  i den eller de berørte medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

I direktiv 98/6/EF foretages følgende ændringer:

I direktiv 98/6/EF foretages følgende ændringer:

Artikel 8 affattes således:

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Artikel 8

»Artikel 8

Artikel 8

(...)

(...)

4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  4 %
  af den erhvervsdrivendes
  årlige
  omsætning i den eller de berørte medlemsstater.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at sanktionerne for udbredte overtrædelser eller udbredte overtrædelser med EU-dimension i den i forordning (EU) 2017/2934 omhandlede betydning, omfatter muligheden for at pålægge bøder af en maksimumsstørrelse på mindst
  8 %
  af den erhvervsdrivendes
  gennemsnitlige
  omsætning
  i de tre foregående regnskabsår
  i den eller de berørte medlemsstater.

Begrundelse

Begrundelse

Samme forklaring som til den anbefalede ændring af artikel 3 til direktiv 93/13/EØF.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder offentliggørelsen af det længe ventede forslag om et sæt af EU-mindsteregler for kollektive retsmidler i alle medlemsstater, da det vil kunne give forbrugerne en reel mulighed for opnåelse af genopretning i tilfælde af omfattende skade og burde afhjælpe de eksisterende mangler ved håndhævelsen af forbrugerrettigheder i EU. Forslaget kan dog kun betragtes som et første skridt i den rigtige retning, da det på en række områder er mangelfuldt; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder offentliggørelsen af det længe ventede forslag om et sæt af EU-mindsteregler for kollektive retsmidler i alle medlemsstater, da det vil kunne give forbrugerne en reel mulighed for opnåelse af genopretning i tilfælde af omfattende skade og burde afhjælpe de eksisterende mangler ved håndhævelsen af forbrugerrettigheder i EU. Forslaget kan dog kun betragtes som et første skridt i den rigtige retning, da det på en række områder er mangelfuldt;

| 2. | bifalder, at forslaget har et bredt anvendelsesområde, så det kan gøre en reel forskel på områder med mange skadelidte, og således at det gælder andre former for praksis, der er til skade for forbrugerne og borgerne generelt; |
| --- | --- |

2.

bifalder, at forslaget har et bredt anvendelsesområde, så det kan gøre en reel forskel på områder med mange skadelidte, og således at det gælder andre former for praksis, der er til skade for forbrugerne og borgerne generelt;

| 3. | anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at Kommissionens forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 4. | beklager, at anvendelsesområdet for det foreliggende forslag om fastlæggelse af et sæt af EU-mindsteregler for kollektive retsmidler i alle medlemsstater er begrænset til tvister på forbrugerområdet; |
| --- | --- |

4.

beklager, at anvendelsesområdet for det foreliggende forslag om fastlæggelse af et sæt af EU-mindsteregler for kollektive retsmidler i alle medlemsstater er begrænset til tvister på forbrugerområdet;

| 5. | anbefaler, at de kollektive retsmidler også stilles til rådighed i andre sager med mange skadelidte, herunder i sager om omfattende miljøskade, skade på fælles goder og i forhold til reglerne om sundhed og sikkerhed og krænkelse af arbejdstagerrettigheder, så adgang til domstolsprøvelse bliver lettere for alle borgere; |
| --- | --- |

5.

anbefaler, at de kollektive retsmidler også stilles til rådighed i andre sager med mange skadelidte, herunder i sager om omfattende miljøskade, skade på fælles goder og i forhold til reglerne om sundhed og sikkerhed og krænkelse af arbejdstagerrettigheder, så adgang til domstolsprøvelse bliver lettere for alle borgere;

| 6. | opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge mulighederne for, at retsmidlerne også kan bringes i anvendelse på disse områder ved at udvide anvendelsesområdet for forslaget om kollektive retsmidler til alle former for skade forårsaget af overtrædelser af grundlæggende rettigheder, der følger af EU-retten; |
| --- | --- |

6.

opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge mulighederne for, at retsmidlerne også kan bringes i anvendelse på disse områder ved at udvide anvendelsesområdet for forslaget om kollektive retsmidler til alle former for skade forårsaget af overtrædelser af grundlæggende rettigheder, der følger af EU-retten;

| 7. | er tilhænger af alternativ tvistbilæggelse som et middel, der gør det muligt for parterne at forhandle og ofte få løst deres tvister ved hjælp af mægling. Der bør arbejdes for at fremme frivillig forhandling og mægling mellem godkendte organisationer/organer og eventuelle sagsøgte inden sagens begyndelse. Inden der anlægges langvarige og dyre kollektive søgsmål om genopretning, kunne man i de sager, hvor der er mulighed herfor, tilskynde til alternativ tvistbilæggelse i form af f.eks. forhandling og/eller mægling med henblik på at indgå omfattende og mindelige forlig; |
| --- | --- |

7.

er tilhænger af alternativ tvistbilæggelse som et middel, der gør det muligt for parterne at forhandle og ofte få løst deres tvister ved hjælp af mægling. Der bør arbejdes for at fremme frivillig forhandling og mægling mellem godkendte organisationer/organer og eventuelle sagsøgte inden sagens begyndelse. Inden der anlægges langvarige og dyre kollektive søgsmål om genopretning, kunne man i de sager, hvor der er mulighed herfor, tilskynde til alternativ tvistbilæggelse i form af f.eks. forhandling og/eller mægling med henblik på at indgå omfattende og mindelige forlig;

| 8. | fremhæver, at der er tale om et minimumsharmoniseringsdirektiv, som ikke udelukker bedre eller strengere eksisterende nationale bestemmelser inden for eksisterende ordninger for kollektive retsmidler, og således åbner mulighed for, at medlemsstaterne han have højere standarder og opretholde eller indføre andre nationale procedurer; |
| --- | --- |

8.

fremhæver, at der er tale om et minimumsharmoniseringsdirektiv, som ikke udelukker bedre eller strengere eksisterende nationale bestemmelser inden for eksisterende ordninger for kollektive retsmidler, og således åbner mulighed for, at medlemsstaterne han have højere standarder og opretholde eller indføre andre nationale procedurer;

| 9. | er imod, at medlemsstaterne skal kunne gøre undtagelser i tilfælde, hvor det er kompliceret at fastslå omfanget af en skade. Det ville betyde, at forbrugerne skulle handle alene i disse sager og tvinge dem til at søge dyr juridisk og teknisk bistand. Det kunne vise sig at være en uoverkommelig hindring for den enkelte forbruger; |
| --- | --- |

9.

er imod, at medlemsstaterne skal kunne gøre undtagelser i tilfælde, hvor det er kompliceret at fastslå omfanget af en skade. Det ville betyde, at forbrugerne skulle handle alene i disse sager og tvinge dem til at søge dyr juridisk og teknisk bistand. Det kunne vise sig at være en uoverkommelig hindring for den enkelte forbruger;

| 10. | anbefaler, at den enkelte forbruger ikke formelt skal tilslutte sig en sag, hvor den godkendte organisation/det godkendte organ søger en retskonstaterende afgørelse; |
| --- | --- |

10.

anbefaler, at den enkelte forbruger ikke formelt skal tilslutte sig en sag, hvor den godkendte organisation/det godkendte organ søger en retskonstaterende afgørelse;

| 11. | gør opmærksom på, at forbrugerorganisationer, der kan udpeges som godkendte organisationer/organer, kan have begrænsede økonomiske ressourcer. Det gælder især forbrugerorganisationer i mindre medlemsstater. Mangel på økonomiske ressourcer bør ikke hindre en organisation i at blive udpeget som godkendt organisation/organ; |
| --- | --- |

11.

gør opmærksom på, at forbrugerorganisationer, der kan udpeges som godkendte organisationer/organer, kan have begrænsede økonomiske ressourcer. Det gælder især forbrugerorganisationer i mindre medlemsstater. Mangel på økonomiske ressourcer bør ikke hindre en organisation i at blive udpeget som godkendt organisation/organ;

| 12. | støtter stærkt op om opdateringen og den bedre håndhævelse af EU's regler på forbrugerområdet; |
| --- | --- |

12.

støtter stærkt op om opdateringen og den bedre håndhævelse af EU's regler på forbrugerområdet;

| 13. | bifalder de foreslåede krav om gennemsigtighed vedrørende kontrakter, der indgås på onlinemarkedspladser, i direktivet om forbrugerrettigheder. Udvalget anbefaler, at der tilføjes konsekvenser og retsmidler i tilfælde af erhvervsdrivendes manglende overholdelse af disse krav; |
| --- | --- |

13.

bifalder de foreslåede krav om gennemsigtighed vedrørende kontrakter, der indgås på onlinemarkedspladser, i direktivet om forbrugerrettigheder. Udvalget anbefaler, at der tilføjes konsekvenser og retsmidler i tilfælde af erhvervsdrivendes manglende overholdelse af disse krav;

| 14. | finder det vigtigt, at der ud over ret til erstatning og ret til at ophæve en kontrakt også indføres andre retsmidler såsom ret til at bede om naturalopfyldelse eller ret til tilbagebetaling. Udvalget anbefaler, at der fastlægges klare definitioner af retsmidlerne, og at det uddybes, hvad de kan indebære; |
| --- | --- |

14.

finder det vigtigt, at der ud over ret til erstatning og ret til at ophæve en kontrakt også indføres andre retsmidler såsom ret til at bede om naturalopfyldelse eller ret til tilbagebetaling. Udvalget anbefaler, at der fastlægges klare definitioner af retsmidlerne, og at det uddybes, hvad de kan indebære;

| 15. | mener, at det for Kommissionen er vigtigt at sikre, at medlemsstaterne ikke blot skaber adgang til retsmidlerne, men at de er til rådighed i rette tid og på en omkostningseffektiv måde; |
| --- | --- |

15.

mener, at det for Kommissionen er vigtigt at sikre, at medlemsstaterne ikke blot skaber adgang til retsmidlerne, men at de er til rådighed i rette tid og på en omkostningseffektiv måde;

| 16. | opfatter fortrydelsesretten som en vigtig forbrugerrettighed, der ikke bør svækkes i mangel af afgørende bevis for misbrug; |
| --- | --- |

16.

opfatter fortrydelsesretten som en vigtig forbrugerrettighed, der ikke bør svækkes i mangel af afgørende bevis for misbrug;

| 17. | støtter Kommissionens fremgangsmåde med at indføre bøder, der beregnes på grundlag af den erhvervsdrivendes omsætning, i tilfælde af udbredte overtrædelser; |
| --- | --- |

17.

støtter Kommissionens fremgangsmåde med at indføre bøder, der beregnes på grundlag af den erhvervsdrivendes omsætning, i tilfælde af udbredte overtrædelser;

| 18. | mener dog ikke, at en bøde på mindst 4 % af den erhvervsdrivendes årlige omsætning i tilfælde af udbredte overtrædelser har tilstrækkelig afskrækkende virkning; |
| --- | --- |

18.

mener dog ikke, at en bøde på mindst 4 % af den erhvervsdrivendes årlige omsætning i tilfælde af udbredte overtrædelser har tilstrækkelig afskrækkende virkning;

| 19. | anbefaler, at mindstebøden hæves til 8 % af den erhvervsdrivendes gennemsnitlige omsætning i de tre foregående regnskabsår i den eller de berørte medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

anbefaler, at mindstebøden hæves til 8 % af den erhvervsdrivendes gennemsnitlige omsætning i de tre foregående regnskabsår i den eller de berørte medlemsstater;

| 20. | beklager, at reglerne om onlinemarkedspladsers erstatningsansvar ikke er medtaget i forslaget. Operatører af onlineplatforme bør være erstatningsansvarlige i tilfælde, hvor de undlader at informere forbrugeren om, at en tredjepart er den egentlige leverandør af varerne eller tjenesteydelserne, eller undlader at fjerne vildledende information, der stammer fra leverandøren, og som operatøren har modtaget underretning om; |
| --- | --- |

20.

beklager, at reglerne om onlinemarkedspladsers erstatningsansvar ikke er medtaget i forslaget. Operatører af onlineplatforme bør være erstatningsansvarlige i tilfælde, hvor de undlader at informere forbrugeren om, at en tredjepart er den egentlige leverandør af varerne eller tjenesteydelserne, eller undlader at fjerne vildledende information, der stammer fra leverandøren, og som operatøren har modtaget underretning om;

| 21. | beklager, at der ikke er medtaget regler om bedre og mere gennemsigtig brug af systemer for feedback/anmeldelser. |
| --- | --- |

21.

beklager, at der ikke er medtaget regler om bedre og mere gennemsigtig brug af systemer for feedback/anmeldelser.

Bruxelles, den 10. oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 524/2013 af 21. maj 2013 om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (forordning om OTB på forbrugerområdet) (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

2

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/302 af 28. februar 2018 om imødegåelse af uberettiget geoblokering og andre former for forskelsbehandling på grundlag af kundernes nationalitet, bopæl eller hjemsted i det indre marked og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og (EU) 2017/2394 og af direktiv 2009/22/EF (EUT L 60 af 2.3.2018, s. 1).

3

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 524/2013 af 21. maj 2013 om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og direktiv 2009/22/EF (forordning om OTB på forbrugerområdet) (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/302 af 28. februar 2018 om imødegåelse af uberettiget geoblokering og andre former for forskelsbehandling på grundlag af kundernes nationalitet, bopæl eller hjemsted i det indre marked og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og (EU) 2017/2394 og af direktiv 2009/22/EF (EUT L 60 af 2.3.2018, s. 1).

2

---