# Uradni list C 458/19.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 458 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6119. december 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 458

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6119. december 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 15.–18. januar 2018
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 207, 14.6.2018 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 15.–18. januar 2018
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 207, 14.6.2018 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 207, 14.6.2018 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 16. januar 2018 |
| 2018/C 458/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o izvajanju makroregionalnih strategij EU (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (2017/2086(INI)) | 34 |
| | Četrtek, 18. januar 2018 |
| 2018/C 458/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o Nigeriji (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o primerih aktivistov za človekove pravice Wu Gana, Xie Yanga, Li Ming-cheja, Taši Vangčuka in tibetanskega meniha Čoekjija (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o Demokratični republiki Kongo (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o izvajanju Direktive 2005/36/ES glede regulacije in potrebe po reformi poklicnih storitev (2017/2073(INI)) | 70 |
| | MNENJA |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 18. januar 2018 |
| 2018/C 458/09 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 16. januar 2018

2018/C 458/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o izvajanju makroregionalnih strategij EU (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (2017/2086(INI))

34

Četrtek, 18. januar 2018

2018/C 458/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o Nigeriji (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o primerih aktivistov za človekove pravice Wu Gana, Xie Yanga, Li Ming-cheja, Taši Vangčuka in tibetanskega meniha Čoekjija (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o Demokratični republiki Kongo (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o izvajanju Direktive 2005/36/ES glede regulacije in potrebe po reformi poklicnih storitev (2017/2073(INI))

70

MNENJA

Evropski parlament

Četrtek, 18. januar 2018

2018/C 458/09

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 16. januar 2018 |
| 2018/C 458/10 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | Sreda, 17. januar 2018 |
| 2018/C 458/12 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo (prenovitev) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2018 o imenovanju Eve Lindström za članico Računskega sodišča (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2018 o imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Računskega sodišča (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (prenovitev) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | Četrtek, 18. januar 2018 |
| 2018/C 458/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o predlogu uredbe Sveta o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodni ugrabitvi otrok (prenovitev) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 16. januar 2018

2018/C 458/10

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

Sreda, 17. januar 2018

2018/C 458/12

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo (prenovitev) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2018 o imenovanju Eve Lindström za članico Računskega sodišča (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2018 o imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Računskega sodišča (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (prenovitev) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

Četrtek, 18. januar 2018

2018/C 458/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o predlogu uredbe Sveta o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodni ugrabitvi otrok (prenovitev) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2017–2018

Seje: 15.–18. januar 2018

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 207, 14.6.2018.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 16. januar 2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

Izvajanje makroregionalnih strategij EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o izvajanju makroregionalnih strategij EU (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti njenega naslova XVIII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti njenega naslova XVIII,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva pojasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva pojasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. aprila 2017 o izvajanju makroregionalnih strategij EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. aprila 2017 o izvajanju makroregionalnih strategij EU,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 16. decembra 2016 o izvajanju makroregionalnih strategij EU (COM(2016)0805) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 16. decembra 2016 o izvajanju makroregionalnih strategij EU (COM(2016)0805) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0443),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (COM(2009)0248),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 z naslovom Strategija Evropske unije za Podonavje (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 z naslovom Strategija Evropske unije za Podonavje (COM(2010)0715),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2014 o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2014 o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014)0357),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. julija 2015 o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. julija 2015 o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015)0366),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2014 o upravljanju makroregionalnih strategij (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2014 o upravljanju makroregionalnih strategij (COM(2014)0284),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o izvajanju strategije EU za Podonavje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o izvajanju strategije EU za Podonavje (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2012 o strategiji kohezijske politike EU za območje Atlantika (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2012 o strategiji kohezijske politike EU za območje Atlantika (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (8),

| — | ob upoštevanju študije iz januarja 2015 z naslovom Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, ki jo je objavil generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz januarja 2015 z naslovom Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, ki jo je objavil generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika,

| — | ob upoštevanju poročila Interact iz februarja 2017 o dodani vrednosti makroregionalnih strategij z vidika programov in projektov (Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Interact iz februarja 2017 o dodani vrednosti makroregionalnih strategij z vidika programov in projektov (Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0389/2017),

| A. | ker se lahko makroregija opredeli kot geografsko območje, ki zajema regije več različnih držav, povezanih z eno oziroma več skupnimi značilnostmi ali izzivi (9); |
| --- | --- |

A.

ker se lahko makroregija opredeli kot geografsko območje, ki zajema regije več različnih držav, povezanih z eno oziroma več skupnimi značilnostmi ali izzivi (9);

| B. | ker so bile makroregionalne strategije oblikovane za območja, kjer predstavljajo naraven razvoj EU na področju čezmejnega sodelovanja; ker so pomembne, saj lahko k delovanju spodbudijo javne in zasebne akterje, civilno družbo in akademske kroge ter vključijo vire za doseganje skupnih ciljev politike EU; |
| --- | --- |

B.

ker so bile makroregionalne strategije oblikovane za območja, kjer predstavljajo naraven razvoj EU na področju čezmejnega sodelovanja; ker so pomembne, saj lahko k delovanju spodbudijo javne in zasebne akterje, civilno družbo in akademske kroge ter vključijo vire za doseganje skupnih ciljev politike EU;

| C. | ker makroregionalne strategije zagotavljajo platformo za tesnejše in širše interakcije na medsektorski, regionalni in čezmejni ravni med državami članicami EU in sosednjimi državami z namenom reševanja skupnih izzivov, skupnega načrtovanja in spodbujanja sodelovanja ter izboljšanja povezanosti med različnimi partnerji in različnimi področji politike, tudi na področju okolja in varstva biotske raznovrstnosti, strategijah blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, ravnanja z odpadki in oskrbe z vodo, pomorskega prostorskega načrtovanja in sistemov celovitega gospodarjenja z obalnim pasom; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja za spodbujanje sodelovanja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter instrumentom za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

C.

ker makroregionalne strategije zagotavljajo platformo za tesnejše in širše interakcije na medsektorski, regionalni in čezmejni ravni med državami članicami EU in sosednjimi državami z namenom reševanja skupnih izzivov, skupnega načrtovanja in spodbujanja sodelovanja ter izboljšanja povezanosti med različnimi partnerji in različnimi področji politike, tudi na področju okolja in varstva biotske raznovrstnosti, strategijah blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, ravnanja z odpadki in oskrbe z vodo, pomorskega prostorskega načrtovanja in sistemov celovitega gospodarjenja z obalnim pasom; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja za spodbujanje sodelovanja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter instrumentom za predpristopno pomoč;

| D. | ker so makroregije vključene v izvajanje ustreznih dolgoročnih, medsebojno povezanih in medsektorskih političnih dejavnosti, saj so s kohezijsko politiko povezane prek ciljev makroregionalnih strategij iz njihovih operativnih programov, projekti pa se vzpostavljajo s pomočjo pametnih sinergij; kar makroregije tako učinkoviteje prispevajo k uresničevanju ciljev makroregionalnih strategij, privabljajo zasebne naložbe, izkazujejo zaupanje ter se vključujejo v dialog, čezmejno sodelovanje in solidarnost; |
| --- | --- |

D.

ker so makroregije vključene v izvajanje ustreznih dolgoročnih, medsebojno povezanih in medsektorskih političnih dejavnosti, saj so s kohezijsko politiko povezane prek ciljev makroregionalnih strategij iz njihovih operativnih programov, projekti pa se vzpostavljajo s pomočjo pametnih sinergij; kar makroregije tako učinkoviteje prispevajo k uresničevanju ciljev makroregionalnih strategij, privabljajo zasebne naložbe, izkazujejo zaupanje ter se vključujejo v dialog, čezmejno sodelovanje in solidarnost;

| E. | ker makroregionalne strategije temeljijo na načelu „treh prepovedi“, ki ne dovoljuje novega financiranja, novih struktur in nove zakonodaje v okviru sedanjega političnega okvira EU; |
| --- | --- |

E.

ker makroregionalne strategije temeljijo na načelu „treh prepovedi“, ki ne dovoljuje novega financiranja, novih struktur in nove zakonodaje v okviru sedanjega političnega okvira EU;

| F. | ker predhodno obstoječi mehanizmi sodelovanja na ravni EU in med državami članicami ter regijami lajšajo izvajanje makroregionalnih strategij, zlasti v zgodnjih fazah; |
| --- | --- |

F.

ker predhodno obstoječi mehanizmi sodelovanja na ravni EU in med državami članicami ter regijami lajšajo izvajanje makroregionalnih strategij, zlasti v zgodnjih fazah;

| G. | ker Komisija vsaki dve leti sprejme enotno poročilo o izvajanju vseh štirih trenutno obstoječih makroregionalnih strategij EU, kjer navede njihove dosežke in kaj je treba še izboljšati, naslednje poročilo pa je predvideno za konec leta 2018; ker Parlament glede na to meni, da je potrebna ocena vidikov, povezanih z okoljem, ki je eden temeljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija vsaki dve leti sprejme enotno poročilo o izvajanju vseh štirih trenutno obstoječih makroregionalnih strategij EU, kjer navede njihove dosežke in kaj je treba še izboljšati, naslednje poročilo pa je predvideno za konec leta 2018; ker Parlament glede na to meni, da je potrebna ocena vidikov, povezanih z okoljem, ki je eden temeljev trajnostnega razvoja;

Makroregionalne strategije kot platforme za sodelovanje in usklajevanje

| 1. | ugotavlja, da se je pomen makroregionalnih strategij še okrepil z globalizacijo, zaradi katere so posamezne države postale medsebojno odvisne in so potrebne rešitve za čezmejne težave, ki jih prinaša; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da je pri doseganju vnaprej določenih ciljev enkrat težje in drugič lažje preseči dejavnike, od katerih je odvisna kakovost izvajanja, kot so zavezanost, odgovornost, sredstva in upravljanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je prispevek makroregionalnih strategij k čezmejnemu in medsektorskemu sodelovanju na več ravneh v Evropi še vedno dragocen in inovativen, njihov potencial pa še vedno ni ustrezno izkoriščen, namen pa je spodbuditi povezljivost in utrditi gospodarske vezi in prenos znanja med regijami in državami; vendar ugotavlja, da dostop do sredstev EU za projekte makroregionalnih strategij ostaja izziv zaradi doseganja soglasja za skupno ukrepanje na več ravneh in v več državah/regijah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da so makroregionalne strategije in z njimi povezani okoljski programi koristen instrument za to, da so koristi evropskega sodelovanja prepoznavne za državljane, zato poziva vse strani, naj se v celoti zavežejo strategijam in prevzamejo svojo vlogo pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi moralo biti upravljanje na več ravneh z ustrezno vlogo regij v tem okviru temelj vseh makroregionalnih strategij že od vzpostavitve naprej, v proces pa bi bilo treba vključiti regionalne in lokalne skupnosti ter javne in zasebne zainteresirane strani ter zainteresirane strani iz drugih sektorjev; spodbuja udeležene države članice in regije, naj razvijejo ustrezne upravne strukture in delovno ureditev, s katerimi bi olajšali sodelovanje, vključno s skupnim načrtovanjem, ter spodbudili možnosti financiranja in pristop od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se zavzema za boljše usklajevanje in boljša partnerstva na vertikalni in horizontalni ravni med različnimi javnimi in zasebnimi akterji, akademskimi krogi in nevladnimi organizacijami, pa tudi mednarodnimi organizacijami s tega področja, ter različnimi politikami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter ravni EU, da bi spodbudili in izboljšali izvajanje makroregionalnih strategij in čezmejno sodelovanje; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje teh deležnikov, med drugim tudi upravnih odborov makroregionalnih strategij, pri čemer naj upošteva splošno veljavnost načel EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen zadostnih človeških virov in upravne zmogljivosti za pristojne nacionalne in regionalne organe, da bi se politična zaveza prelevila v učinkovito izvajanje strategij; v zvezi s tem opozarja na vrednost programa za podporo strukturnim reformam, s katerim je mogoče nuditi pomoč pri krepitvi zmogljivosti in učinkovito podporo za razvoj in financiranje projektov makroregionalnih strategij na zahtevo države članice; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj dejavno spodbujajo širjenje in uporabo primerov dobre upravne prakse ter izkušenj pri uspešnem izvajanju makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da morajo biti makroregionalne strategije dovolj prožne za prilagajanje in odzivanje na nepredvidene dogodke in potrebe, ki lahko vplivajo na sodelujoče regije, države članice in EU na splošno; meni, da bi bilo treba pri izvajanju makroregionalnih strategij upoštevati specifične regionalne in lokalne razmere; poudarja, da je v zvezi s tem nujno potrebna usklajevalna vloga Komisije tudi zaradi natančnejše opredelitve posebnih ciljev vsake strategije; |
| --- | --- |

8.

Strategija EU za regijo Baltskega morja (EUSBSR)

| 9. | pozdravlja rezultate, dosežene od začetka izvajanja strategije leta 2009, zlasti kar zadeva mehanizme sodelovanja med vključenimi regijami in državami (na primer na ustreznih ministrskih srečanjih v okviru Sveta), pa tudi znotraj njih, na primer v parlamentu ali vladi; ugotavlja, da je EUSBSR z več kot 100 vodilnimi pobudami in novimi mrežami stabilen okvir za sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izpostavlja preostale izzive, zlasti tiste, ki so povezani z okoljem in povezljivostjo; poziva sodelujoče države, naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje onesnaženosti (npr. kakovost vode in zraka ter evtrofikacija) Baltskega morja, ki je eno najbolj onesnaženih svetovnih morij; ugotavlja, da je doseganje dobrega okoljskega stanja do leta 2020 eden glavnih ciljev za politične ukrepe na tem območju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je možnost povezave baltske regije z energetskimi omrežji pomembna za zmanjšanje in odpravo energijske revščine ter povečanje energetske varnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

11.

Strategija EU za Podonavje (EUSDR)

| 12. | poudarja pozitiven vpliv, ki ga ima strategija na sodelovanje med sodelujočimi državami in regijami, in sicer z izboljšanjem mobilnosti in medsebojnih povezav vseh vrst prevoza, s spodbujanjem čiste energije, kulture in trajnostnega turizma in zlasti s krepitvijo neposrednih stikov med ljudmi ter krepitvijo kohezije med regijami in državami, vključenimi v to strategijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da so projekt „Euro access“, pobuda „Ohranimo Donavo čisto“ ter dialog o financiranju v Podonavju jasni pozitivni primeri za premagovanje težav pri financiranju, ki so ovire, s katerimi se pogosto srečujejo projekti nadnacionalnega in čezmejnega pomena; meni, da je mogoče s pomočjo tega dialoga še zmanjšati razlike v razvoju med regijami v Podonavju; poleg tega meni, da bi lahko s ponovnim odprtjem Podonavske strateške točke prispevali k lažjemu izvajanju strategije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je preprečevanje škode zaradi hudih poplav še vedno eden od velikih okoljskih izzivov za države v podonavski makroregiji; nadalje poudarja, da je treba razmisliti o dodatnih skupnih ukrepih za preprečevanje čezmejnega onesnaževanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na potrebe po strateških projektih ter poudarja, da je bistveno ohraniti visoko stopnjo politične podpore ter povečati sredstva in zmogljivost pristojnih državnih organov, da bi se lahko odzvali na preostale izzive; poudarja, da je zato treba ohraniti politični zagon za EUSDR ter zagotoviti, da usmerjevalna skupina za to strategijo dobro opravlja svoje delo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glede na naravno povezavo reke Donave in Črnega morja poziva sodelujoče države, naj izboljšajo usklajevanje med evropsko strategijo za Podonavje in čezmejnim sodelovanjem za Črno morje ter tesno sodelujejo, da bi se spoprijele s skupnimi družbeno-gospodarskimi, okoljskimi in prometnimi izzivi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi bolj povezan pristop k mobilnosti in multimodalnosti v Podonavju pozitivno vplival tudi na okolje; |
| --- | --- |

17.

Strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR)

| 18. | opozarja na posebno naravo EUSAIR zaradi števila potencialnih sodelujočih držav in sodelujočih držav kandidatk in meni, da je lahko taka oblika sodelovanja velika priložnost za celotno regijo; meni, da bi lahko ta strategija dal nov zagon procesu širitve in povezovanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | z zaskrbljenostjo opaža stalne težave, kar zadeva pomanjkanje učinkovitih povezav med razpoložljivimi sredstvi, upravljanjem in odgovornostjo, zaradi česar ciljev te strategije ni mogoče v celoti doseči; poziva sodelujoče države, naj pristojnim organom zagotovijo podporo in prilagojene ukrepe za izvajanje strategije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je regija v zadnjih letih v ospredju migracijske krize; meni, da bi lahko strategija EUSAIR prispevala k obravnavanju takih izzivov, če bi imela na voljo potrebne instrumente in vire; pri tem pozdravlja prizadevanja Komisije pri iskanju rešitev za uporabo finančnih sredstev za dejavnosti na področju migracije, vključno s sodelovanjem s tretjimi državami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je steber trajnostnega turizma v jadransko-jonski regiji koristno orodje za ustvarjanje trajnostne gospodarske rasti v regiji ter za krepitev ozaveščenosti o okoljskih izzivih in makroregionalnih strategijah; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva udeležene države, naj dajo prednost krepitvi zmogljivosti ključnih izvajalcev strategije EUSAIR ter organov, pristojnih za operativne programe, povezane s strategijo EUSAIR; |
| --- | --- |

22.

Strategija EU za alpsko regijo (EUSALP)

| 23. | meni, da je strategija EU za alpsko regijo dokaz, da se lahko makroregionalni koncept uspešno uporabi tudi v razvitejših regijah; poziva deležnike, naj spodbujajo naložbe na področju okolja, ki obravnavajo posledice podnebnih sprememb; nadalje poudarja, da je alpska regija pomembno regionalno prometno vozlišče, hkrati pa tudi eno največjih edinstvenih naravnih in rekreacijskih območij, ki ga je treba ohraniti; zato poudarja, da je treba razvijati trajnostne in medsebojno povezane prometne strategije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja upravljavsko strukturo strategije, ki se ta čas uporablja, saj so bili začetki izvajanja strategije težavni, pri izvajanju pa so bile različne strukture, okvire in časovne načrte; zato poziva sodelujoče države, naj ohranijo svojo zavezanost in podporo članom akcijske skupine za strategijo EUSALP; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je lahko strategija EUSALP dober primer vzorčne strategije za teritorialno kohezijo, saj sočasno vključuje različna posebna območja, pridelovalna območja, gore in podeželska območja ter nekatera od najpomembnejših in najrazvitejših mest v EU, hkrati pa ponuja platformo, s pomočjo katere lahko skupaj obravnavajo izzive, s katerimi se soočajo (podnebne spremembe, demografske spremembe, biotska raznovrstnost, migracije, globalizacija, trajnostni turizem in kmetijstvo, oskrba z energijo, promet in mobilnost ter digitalni razkorak); poziva sodelujoče države in regije, naj bodo pri obravnavi skupnih prednostnih nalog pozorne na uporabo programa Interreg za alpski prostor ter drugih ustreznih skladov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je alpska regija jasno začrtana s številnimi mejami, ki jih je treba obvezno odpraviti, če želimo, da bo sodelovanje uspešno, zlasti glede trga dela in gospodarskih dejavnosti za mala in srednja podjetja; poudarja, da lahko strategija EUSALP nudi tudi priložnost za okrepitev nadnacionalnega čezmejnega sodelovanja med sosednjimi regijami, mesti in lokalnimi skupnostmi ter za ustvarjanje povezav in omrežij med ljudmi, tudi na področju medsebojnih povezav v prometu in digitalni pokritosti; poleg tega opozarja na krhkost okolja v tej regiji; |
| --- | --- |

26.

Makroregionalna Evropa po letu 2020?

| 27. | poudarja, da makroregionalne strategije obrodijo sadove, če izhajajo iz dolgoročne politične perspektive in so organizirane tako, da so že od začetka učinkovito zastopani vsi javni, zlasti regionalni in lokalni organi, ter zasebni deležniki in civilna družba, za kar je potrebna učinkovita izmenjava informacij, najboljše prakse, znanj in izkušenj med makroregijami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi; meni, da je treba okrepiti upravljanje makroregionalnih strategij na več ravneh, ki mora biti pregledno, z učinkovitejšimi mehanizmi za usklajevanje in komunikacijo z javnostjo, da bi bile makroregionalne strategije prepoznavne in bi jih lokalne in regionalne skupnosti sprejele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je lahko izvajanje strategije uspešno le, če temelji na dolgoročni viziji in učinkovitih strukturah za usklajevanje in sodelovanje s potrebnimi upravnimi zmogljivostmi, pa tudi na skupni dolgoročni politični zavezanosti med ustreznimi institucionalnimi ravnmi in s podporo ustreznega financiranja; zato poudarja, da je treba povečati uspešnost naložb z iskanjem usklajenosti, sinergij in dopolnjevanja regionalnega in državnega financiranja z obstoječimi instrumenti EU za financiranje, s katerimi se poleg krepitve programov evropskega teritorialnega sodelovanja spodbujajo čezmejni projekti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov in Evropskega sklada za strateške naložbe, pa tudi z neposrednim financiranjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi s poenostavitvijo skladov in postopkov za njihovo uporabo v okviru makroregionalnih strategij povečali njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaga, naj sodelujoče države od samega začetka sprejmejo jasne zaveze glede financiranja in človeških virov za izvajanje makroregionalnih strategij; poziva Komisijo, naj pomaga pri boljšem usklajevanju v okviru samih makroregionalnih strategij, da bi podpirali dobre prakse in razvijali pobude za krepitev dejavne udeležbe in usklajevanja med vsemi zainteresiranimi stranmi, s čimer bi tudi okrepili povezavo med politikami EU in izvajanjem makroregionalnih strategij; poleg tega spodbuja, naj se pri makroregionalnih strategijah uporabljajo zelena javna naročila, da bi spodbudili ekološke inovacije in ekološko gospodarstvo, razvoj novih poslovnih modelov in uporabo sekundarnih surovin, kot v krožnem gospodarstvu, s čimer bi povečali raven varovanja okolja in zdravja ter spodbujali tesne povezave med proizvajalci in potrošniki; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je potrebna večja usmerjenost k rezultatom in premagovanju konkretnih izzivov, tudi na področju varovanja okolja, da se pripravijo načrti z dejanskim učinkom na ozemlje ter se upraviči vlaganje sredstev, ki bi sicer moralo biti sorazmerno z zastavljenimi cilji ter povezano z dejanskimi potrebami ustreznih ozemelj; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj se vprašanja o makroregionalnih strategijah, kot sta odgovornost in potrebne politične spodbude, obravnavajo v skladu z načinom delovanja, o katerem so se predhodno dogovorile vse zadevne regije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je treba okrepiti prepoznavnost in javno dojemanje dejavnosti makroregij v ciljnih regijah ter o doseženih rezultatih, in sicer z izvajanjem informacijskih kampanj in izmenjavo najboljše prakse, tudi prek spletnih platform in družbenih omrežij, s čimer bo to zlahka dostopno splošni javnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da naslednji pregled večletnega finančnega okvira pomeni priložnost za sočasni pregled ciljev makroregionalnih strategij, da bi okrepili povezavo s prednostnimi nalogami EU in okrepili povezane finančne obveznosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega pregleda pravil o kohezijski politiki poda predloge za spodbujanje boljšega izvajanja makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj kot del naslednjega poročila o izvajanju makroregionalnih strategij, predvidenem za leto 2018, pripravi bolj poglobljeno analizo, v kateri naj predvsem obravnava:






  (a) | učinkovitost nadnacionalnih programov evropskega teritorialnega sodelovanja pri zagotavljanju financiranja in strateškega zagona za makroregionalne strategije; |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

učinkovitost nadnacionalnih programov evropskega teritorialnega sodelovanja pri zagotavljanju financiranja in strateškega zagona za makroregionalne strategije;

| (b) | kazalnike, ki bi lahko bili vključeni v vse makroregionalne strategije, da se omogočijo večja usmerjenost k rezultatom ter boljše spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike, ki bi lahko bili vključeni v vse makroregionalne strategije, da se omogočijo večja usmerjenost k rezultatom ter boljše spremljanje in ocenjevanje;

| (c) | ukrepe za krepitev povezave s prednostnimi nalogami EU; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za krepitev povezave s prednostnimi nalogami EU;

| (d) | poenostavitev izvajanja in racionalizacijo sistemov financiranja; |
| --- | --- |

(d)

poenostavitev izvajanja in racionalizacijo sistemov financiranja;

| (e) | kakovost udeležbe regionalne in lokalne vlade pri izvajanju makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

(e)

kakovost udeležbe regionalne in lokalne vlade pri izvajanju makroregionalnih strategij;

| 37. | poudarja, da zaradi poziva k pripravi novih strategij, na primer za Karpate, Atlantik, Sredozemlje ali Iberski polotok, ne bi smeli odvrniti pozornosti od glavnega cilja za boljše in bolj temeljito izvajanje obstoječih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podpira načelo „treh prepovedi“ (brez nove zakonodaje EU, novega financiranja EU in novih struktur EU) za makroregionalne strategije; vendar predlaga, naj Komisija v naslednjem poročilu o izvajanju za makroregionalne strategije oceni učinek teh prepovedi na programe v okviru skladov ESI; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da je potreben teritorialen pristop k dejavnostim sodelovanja za vsak primer posebej, saj so makroregionalne strategije namenjene reševanju teritorialnih izzivov, ki jih je mogoče učinkoviteje reševati skupaj; poudarja pomen ustvarjanja sinergij in zbliževanja med različnimi sestavnimi deli teritorialnega sodelovanja v programih evropskega teritorialnega sodelovanja ter makroregijami, s čimer bi okrepili učinek nadnacionalnih programov, združili vire, poenostavili financiranje makroregionalnih strategij ter okrepili rezultate njihovega izvajanja in učinkovitost vloženih virov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponavlja zavezanost EU za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da je pomembno uskladiti cilje makroregionalnih strategij z vodilnimi pobudami EU, kot so energetska unija, Pariški sporazum o podnebnih spremembah ter modra rast v pomorskih makroregijah; opozarja na obvladovanje okoljskih tveganj, kot so ohranjanje narave, biotske raznovrstnosti in ribjih staležev ter boj proti morskim odpadkom, pa tudi razvijanje trajnostnega in zelenega turizma; spodbuja sodelovanje na področju obnovljivih virov energije; pri tem spodbuja uporabo strategij za pametno specializacijo, krepitev malih in srednjih podjetij ter ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da Parlament že od samega začetka s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi podpira makroregije; poleg tega opozarja na izkušnje v regiji Baltskega morja, ki kažejo, da mora dolgoročno razmišljanje ostati podlaga za makroregionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj Parlament povabi, da pri delu skupine na visoki ravni za makroregionalne strategije sodeluje kot opazovalec; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, vladam ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic ter tretjim državam, ki sodelujejo v makroregionalnih strategijah. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(4)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 30.

(5)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 1.

(6)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 122.

(7)  UL C 355, 20.10.2017, str. 23.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt in sodelavci (2009), EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study (Makroregije in makroregionalne strategije EU – ocenjevalna študija), elektronski delovni dokument Nordredgio 2009:4.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 o mednarodnem upravljanju oceanov: prispevek EU k odgovornemu upravljanju oceanov (JOIN(2016(0049), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. novembra 2016 o mednarodnem upravljanju oceanov: prispevek EU k odgovornemu upravljanju oceanov (JOIN(2016(0049),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepov Sveta z dne 24. marca 2017 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepov Sveta z dne 24. marca 2017 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 o skupnem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 o skupnem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov (JOIN(2016)0049) (1),

| — | ob upoštevanju dokumenta, ki ga je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 s 17 cilji trajnostnega razvoja, ki jih vključuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta, ki ga je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 s 17 cilji trajnostnega razvoja, ki jih vključuje,

| — | ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, ki spodbuja ohranjanje in vzdržno uporabo oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, ki spodbuja ohranjanje in vzdržno uporabo oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma Okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah (UNFCCC) iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016, in njegovih načrtovanih nacionalno določenih prispevkov, s katerimi naj bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma Okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah (UNFCCC) iz leta 2015, ki je začel veljati 4. novembra 2016, in njegovih načrtovanih nacionalno določenih prispevkov, s katerimi naj bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je začela veljati 29. decembra 1993, in ciljev iz Aičija, opredeljenih v strateškem načrtu za biološko raznovrstnost 2011–2020 in sprejetih oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je začela veljati 29. decembra 1993, in ciljev iz Aičija, opredeljenih v strateškem načrtu za biološko raznovrstnost 2011–2020 in sprejetih oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), ki jo dopolnjujejo Sporazum Združenih narodov o uporabi določb konvencije UNCLOS glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, Kodeks odgovornega ribištva Združenih narodov in skupna ribiška politika Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), ki jo dopolnjujejo Sporazum Združenih narodov o uporabi določb konvencije UNCLOS glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, Kodeks odgovornega ribištva Združenih narodov in skupna ribiška politika Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) z dne 3. marca 1973, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) z dne 3. marca 1973,

| — | ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju dokumenta, sprejetega na konferenci OZN o oceanih 9. junija 2017 v New Yorku, z naslovom Our ocean, Our future: Call for Action (Naši oceani, naša prihodnost: poziv k ukrepanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta, sprejetega na konferenci OZN o oceanih 9. junija 2017 v New Yorku, z naslovom Our ocean, Our future: Call for Action (Naši oceani, naša prihodnost: poziv k ukrepanju),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614),

| — | ob upoštevanju svojega pogajalskega mandata z dne 14. marca 2017 za sveženj o odpadkih (2) (predlogi za spremembo Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (3), in sicer Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (4), Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (5), Direktive 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih (6), Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (7) ter Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (8)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega pogajalskega mandata z dne 14. marca 2017 za sveženj o odpadkih (2) (predlogi za spremembo Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (3), in sicer Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (4), Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (5), Direktive 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih (6), Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (7) ter Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (8)),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji),

| — | ob upoštevanju celostne pomorske politike za Evropsko unijo iz leta 2007 (COM(2007)0575) in zadevnega poročila o napredku iz leta 2012 (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celostne pomorske politike za Evropsko unijo iz leta 2007 (COM(2007)0575) in zadevnega poročila o napredku iz leta 2012 (COM(2012)0491),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2011 programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2011 programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. oktobra 2009 z naslovom Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike Evropske unije (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. oktobra 2009 z naslovom Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike Evropske unije (COM(2009)0536),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2016/1625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2016/1625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (11),

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za pomorsko varnost, ki jo je Evropski svet sprejel 24. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za pomorsko varnost, ki jo je Evropski svet sprejel 24. junija 2014,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (12),

| — | ob upoštevanju svojega pogajalskega mandata z dne 15. februarja 2017 glede predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega pogajalskega mandata z dne 15. februarja 2017 glede predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (14),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila in o potekajoči oceni učinka o razširitvi območij nadzora nad emisijami žvepla v evropskih vodah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila in o potekajoči oceni učinka o razširitvi območij nadzora nad emisijami žvepla v evropskih vodah,

| — | ob upoštevanju predloga držav Baltskega morja in Severnega morja Mednarodni pomorski organizaciji, naj določi območja nadzora emisij dušikovega oksida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga držav Baltskega morja in Severnega morja Mednarodni pomorski organizaciji, naj določi območja nadzora emisij dušikovega oksida,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2016 o odgovornosti, odškodninah in finančnem jamstvu za naftne in plinske dejavnosti na morju (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2016 o odgovornosti, odškodninah in finančnem jamstvu za naftne in plinske dejavnosti na morju (15),

| — | ob upoštevanju poročila o politiki z dne 28. januarja 2016, ki ga je pripravil znanstveni svetovalni odbor evropskih akademij, o vzdržni uporabi morja v času spreminjajočih se oceanov in morij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o politiki z dne 28. januarja 2016, ki ga je pripravil znanstveni svetovalni odbor evropskih akademij, o vzdržni uporabi morja v času spreminjajočih se oceanov in morij,

| — | ob upoštevanju študije iz novembra 2015, ki jo je naročil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane Parlamenta, o ciljih za zmanjšanje emisij v mednarodnem letalstvu in pomorskem prometu (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz novembra 2015, ki jo je naročil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane Parlamenta, o ciljih za zmanjšanje emisij v mednarodnem letalstvu in pomorskem prometu (PE 569.964),

| — | ob upoštevanju priloge o ukrepih za spodbujanje prehoda na čisto energijo k sporočilu Komisije Čista energija za vse Evropejce (COM(2016)0860), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priloge o ukrepih za spodbujanje prehoda na čisto energijo k sporočilu Komisije Čista energija za vse Evropejce (COM(2016)0860),

| — | ob upoštevanju četrte konference na temo Naši oceani, ki jo bo Evropska unija gostila 5. in 6. oktobra 2017 na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte konference na temo Naši oceani, ki jo bo Evropska unija gostila 5. in 6. oktobra 2017 na Malti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2014 z naslovom Evropska strategija za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2014 z naslovom Evropska strategija za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu (COM(2014)0086),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o prednostnih nalogah politike EU za pomorski promet do leta 2020: konkurenčnost, razogljičenje in digitalizacija za zagotovitev globalne povezljivosti, učinkovitega notranjega trga in vrhunskega pomorskega grozda (9976/17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o prednostnih nalogah politike EU za pomorski promet do leta 2020: konkurenčnost, razogljičenje in digitalizacija za zagotovitev globalne povezljivosti, učinkovitega notranjega trga in vrhunskega pomorskega grozda (9976/17),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) o zavarovanih morskih območjih v morjih Evrope (EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) o zavarovanih morskih območjih v morjih Evrope (EEA 3/2015),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz septembra 2017 z naslovom Izkoriščanje potenciala najbolj oddaljenih regij za trajnostno modro rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz septembra 2017 z naslovom Izkoriščanje potenciala najbolj oddaljenih regij za trajnostno modro rast,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja območja Baltika iz leta 1992 (Helsinška konvencija), ki je začela veljati 17. januarja 2000, akcijskega načrta za Baltik Komisije za varstvo morskega okolja Baltika, ki so ga leta 2007 sprejele vse obalne države in EU, ter strategije EU za regijo Baltskega morja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja območja Baltika iz leta 1992 (Helsinška konvencija), ki je začela veljati 17. januarja 2000, akcijskega načrta za Baltik Komisije za varstvo morskega okolja Baltika, ki so ga leta 2007 sprejele vse obalne države in EU, ter strategije EU za regijo Baltskega morja,

| — | ob upoštevanju resolucije 69/292, ki jo je sprejela generalna skupščina OZN junija 2015, o oblikovanju pravno zavezujočega instrumenta na mednarodni ravni glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 69/292, ki jo je sprejela generalna skupščina OZN junija 2015, o oblikovanju pravno zavezujočega instrumenta na mednarodni ravni glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2012 z naslovom Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2012 z naslovom Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju (COM(2012)0494),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. januarja 2014 z naslovom Modra energija: ukrepi, potrebni za izkoriščanje potenciala energije oceanov v evropskih morjih in oceanih do leta 2020 in po njem (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. januarja 2014 z naslovom Modra energija: ukrepi, potrebni za izkoriščanje potenciala energije oceanov v evropskih morjih in oceanih do leta 2020 in po njem (COM(2014)0008),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o modri rasti: krepitev trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o modri rasti: krepitev trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (17),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za ribištvo (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za ribištvo (A8-0399/2017),

| A. | ker na splošno velja, da je okoljsko zdravje oceanov resno ogroženo in v nevarnosti, da bi mu povzročili nepopravljivo škodo, razen če svetovna skupnost sprejme ciljno naravnane in usklajene ukrepe; |
| --- | --- |

A.

ker na splošno velja, da je okoljsko zdravje oceanov resno ogroženo in v nevarnosti, da bi mu povzročili nepopravljivo škodo, razen če svetovna skupnost sprejme ciljno naravnane in usklajene ukrepe;

| B. | ker se morski odpadki hitro kopičijo in širijo ter so morda ena največjih groženj za zdravje svetovnih oceanov; ker je mikroplastika poseben razlog za skrb, saj je zaradi svoje majhnosti dostopna številnim organizmom (morskim pticam, ribam, školjkam, peščenim glistam in zooplanktonu); ker 150 milijonov ton plastike, ki se je po ocenah nakopičila v svetovnih oceanih, povzroča resno okoljsko in gospodarsko škodo, med drugim obalnim skupnostim, turizmu, ladijskemu prometu in ribištvu; |
| --- | --- |

B.

ker se morski odpadki hitro kopičijo in širijo ter so morda ena največjih groženj za zdravje svetovnih oceanov; ker je mikroplastika poseben razlog za skrb, saj je zaradi svoje majhnosti dostopna številnim organizmom (morskim pticam, ribam, školjkam, peščenim glistam in zooplanktonu); ker 150 milijonov ton plastike, ki se je po ocenah nakopičila v svetovnih oceanih, povzroča resno okoljsko in gospodarsko škodo, med drugim obalnim skupnostim, turizmu, ladijskemu prometu in ribištvu;

| C. | ker sedanji pritisk na morsko okolje vključuje škodo, povzročeno habitatom in ekosistemom, trajno nevarne snovi v usedlinah in vodnih telesih, propadanje koralnih grebenov, invazivne vrste, onesnaževanje in obogatitev s hranili, pomorski promet, izkoriščanje surovin in čezmerno izkoriščanje morskih vrst ter zakisovanje in segrevanje voda, ki ga povzročajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

C.

ker sedanji pritisk na morsko okolje vključuje škodo, povzročeno habitatom in ekosistemom, trajno nevarne snovi v usedlinah in vodnih telesih, propadanje koralnih grebenov, invazivne vrste, onesnaževanje in obogatitev s hranili, pomorski promet, izkoriščanje surovin in čezmerno izkoriščanje morskih vrst ter zakisovanje in segrevanje voda, ki ga povzročajo podnebne spremembe;

| D. | ker je samo v letu 2010 (18) na obale naplavilo približno od 4,8 milijona do 12,7 milijona ton plastičnih odpadkov, kot so embalaža živil in plastenke, kar je približno od 1,5 % do 4,5 % celotne svetovne proizvodnje plastike, in ker bo do leta 2020 skupna količina odpadkov tolikšna, da se bo skupna količina plastike, odvržene v morje, povečala za desetkrat; |
| --- | --- |

D.

ker je samo v letu 2010 (18) na obale naplavilo približno od 4,8 milijona do 12,7 milijona ton plastičnih odpadkov, kot so embalaža živil in plastenke, kar je približno od 1,5 % do 4,5 % celotne svetovne proizvodnje plastike, in ker bo do leta 2020 skupna količina odpadkov tolikšna, da se bo skupna količina plastike, odvržene v morje, povečala za desetkrat;

| E. | ker se z besedo „odpadki“ označujejo majhni odpadki na javno dostopnih območjih, ki so bili zavestno ali zaradi malomarnosti nepravilno odvrženi v okolje (na kopno, v sladko vodo ali morje); |
| --- | --- |

E.

ker se z besedo „odpadki“ označujejo majhni odpadki na javno dostopnih območjih, ki so bili zavestno ali zaradi malomarnosti nepravilno odvrženi v okolje (na kopno, v sladko vodo ali morje);

| F. | ker svetovna morja onesnažuje več kot 100 milijonov ton plastičnih odpadkov in mikroplastike, ki ogrožajo njihov obstoj; |
| --- | --- |

F.

ker svetovna morja onesnažuje več kot 100 milijonov ton plastičnih odpadkov in mikroplastike, ki ogrožajo njihov obstoj;

| G. | ker bo brez bistvenih sprememb do leta 2100 več kot polovica morskih vrst na svetu na robu izumrtja; |
| --- | --- |

G.

ker bo brez bistvenih sprememb do leta 2100 več kot polovica morskih vrst na svetu na robu izumrtja;

| H. | ker je uporaba plastike za potrošniške izdelke vse bolj razširjena, proizvodnja pa se stalno povečuje, odkar se je material pred pol stoletja začel na široko uporabljati, zaradi česar je bilo v letu 2015 po svetu proizvedenih 322 milijonov ton plastike; ker se je zaradi vse večje proizvodnje ter sprememb načinov uporabe plastike in demografskega razvoja povečala količina plastičnih odpadkov, odvrženih v oceane; ker se bo po podatkih v okviru programa OZN za okolje (UNEP) do leta 2050 nakopičilo skoraj 33 milijard ton plastike, če se bo ta trend nadaljeval; |
| --- | --- |

H.

ker je uporaba plastike za potrošniške izdelke vse bolj razširjena, proizvodnja pa se stalno povečuje, odkar se je material pred pol stoletja začel na široko uporabljati, zaradi česar je bilo v letu 2015 po svetu proizvedenih 322 milijonov ton plastike; ker se je zaradi vse večje proizvodnje ter sprememb načinov uporabe plastike in demografskega razvoja povečala količina plastičnih odpadkov, odvrženih v oceane; ker se bo po podatkih v okviru programa OZN za okolje (UNEP) do leta 2050 nakopičilo skoraj 33 milijard ton plastike, če se bo ta trend nadaljeval;

| I. | ker 80 % morskih odpadkov izvira s kopnega, zato težav z morskimi odpadki ni mogoče postopno učinkovito reševati, ne da bi se najprej lotili vprašanj učinkovite politike in ukrepov za zmanjševanje in zadrževanje odpadkov na kopnem; |
| --- | --- |

I.

ker 80 % morskih odpadkov izvira s kopnega, zato težav z morskimi odpadki ni mogoče postopno učinkovito reševati, ne da bi se najprej lotili vprašanj učinkovite politike in ukrepov za zmanjševanje in zadrževanje odpadkov na kopnem;

| J. | ker so najpogostejše oblike odpadkov cigaretni filtri, plastične vrečke, oprema za ribolov, kot so mreže, in vse vrste embalaže; ker je bilo od 60 % do 90 % morskih odpadkov proizvedenih z enim plastičnim polimerom ali več, kot so polietilen (PE), polietilen tereftalat (PET), polipropilen (PP) in polivinil klorid (PVC), ki imajo izredno dolg čas razgradnje; ker bo zato trajalo več desetletij ali celo stoletij, da bo izginila večina sedaj proizvedene plastike; |
| --- | --- |

J.

ker so najpogostejše oblike odpadkov cigaretni filtri, plastične vrečke, oprema za ribolov, kot so mreže, in vse vrste embalaže; ker je bilo od 60 % do 90 % morskih odpadkov proizvedenih z enim plastičnim polimerom ali več, kot so polietilen (PE), polietilen tereftalat (PET), polipropilen (PP) in polivinil klorid (PVC), ki imajo izredno dolg čas razgradnje; ker bo zato trajalo več desetletij ali celo stoletij, da bo izginila večina sedaj proizvedene plastike;

| K. | ker zaradi plastičnih odpadkov prostoživeče živali umirajo in zbolevajo, saj se zadušijo, zapletejo v odpadke ali zastrupijo; ker plastični materiali, ki zaradi valov in sončne svetlobe razpadejo in tvorijo mikrodelce s premerom manj kot 5 mm, zaidejo v prebavila morskih živali, kot so školjke, gliste in zooplankton, nanoplastika, ki je velika manj kot pol milimetra, pa prodre v celične membrane in jedra majhnih morskih organizmov; ker plastični odpadki, ki jih ni mogoče opaziti s prostim očesom, vstopijo v prehransko verigo pri njenem začetku; |
| --- | --- |

K.

ker zaradi plastičnih odpadkov prostoživeče živali umirajo in zbolevajo, saj se zadušijo, zapletejo v odpadke ali zastrupijo; ker plastični materiali, ki zaradi valov in sončne svetlobe razpadejo in tvorijo mikrodelce s premerom manj kot 5 mm, zaidejo v prebavila morskih živali, kot so školjke, gliste in zooplankton, nanoplastika, ki je velika manj kot pol milimetra, pa prodre v celične membrane in jedra majhnih morskih organizmov; ker plastični odpadki, ki jih ni mogoče opaziti s prostim očesom, vstopijo v prehransko verigo pri njenem začetku;

| L. | ker po podatkih UNEP ocenjeni strošek naravnega kapitala morskih plastičnih odpadkov znaša približno 8 milijard USD letno (19) in ker so ribištvo, pomorski promet, turizem in industrija prostega časa le nekateri od sektorjev, na katere vpliva onesnaževanje morja; |
| --- | --- |

L.

ker po podatkih UNEP ocenjeni strošek naravnega kapitala morskih plastičnih odpadkov znaša približno 8 milijard USD letno (19) in ker so ribištvo, pomorski promet, turizem in industrija prostega časa le nekateri od sektorjev, na katere vpliva onesnaževanje morja;

| M. | ker se zaradi plastičnih izdelkov, označenih za biološko razgradljive, ne bo bistveno zmanjšala količina plastike, ki se odvrže v oceane, ali tveganje fizikalnih in kemijskih učinkov na morsko okolje, dokler se ne sprejme mednarodno dogovorjena opredelitev pojma biološka razgradljivost (v morskem okolju); |
| --- | --- |

M.

ker se zaradi plastičnih izdelkov, označenih za biološko razgradljive, ne bo bistveno zmanjšala količina plastike, ki se odvrže v oceane, ali tveganje fizikalnih in kemijskih učinkov na morsko okolje, dokler se ne sprejme mednarodno dogovorjena opredelitev pojma biološka razgradljivost (v morskem okolju);

| N. | ker so zaradi onesnaževanja s hranili (evtrofikacija) iz različnih virov, vključno s kmetijskimi iztoki in odpadnimi vodami ter komunalnimi odpadnimi vodami, morska okolja preobremenjena z visokimi koncentracijami dušika, fosforja in drugih hranil, ki lahko povzročijo obsežno cvetenje alg, pri čemer se pri njihovi razgradnji po odmrtju porablja kisik, obenem pa ustvarjajo hipoksična ali s kisikom osiromašena „mrtva območja“, v katerih ribe in drugi morski organizmi ne morejo uspevati; ker je trenutno po ocenah na svetu 500 mrtvih območij, škodljivi učinki velikega onesnaževanja s hranili pa so vidni na še večjem številu območij; |
| --- | --- |

N.

ker so zaradi onesnaževanja s hranili (evtrofikacija) iz različnih virov, vključno s kmetijskimi iztoki in odpadnimi vodami ter komunalnimi odpadnimi vodami, morska okolja preobremenjena z visokimi koncentracijami dušika, fosforja in drugih hranil, ki lahko povzročijo obsežno cvetenje alg, pri čemer se pri njihovi razgradnji po odmrtju porablja kisik, obenem pa ustvarjajo hipoksična ali s kisikom osiromašena „mrtva območja“, v katerih ribe in drugi morski organizmi ne morejo uspevati; ker je trenutno po ocenah na svetu 500 mrtvih območij, škodljivi učinki velikega onesnaževanja s hranili pa so vidni na še večjem številu območij;

| O. | ker so morski organizmi pri svojih osnovnih življenjskih funkcijah, kot so iskanje hrane in spolnih partnerjev, izjemno odvisni od podvodnih zvokov in ker ni mehanizmov, da bi jih zaščitili, jih ogrožajo industrijski zvok pomorskega prometa, seizmično raziskovanje in sonarji na plovilih, ki se uporabljajo za redna usposabljanja, ki lahko povzročijo okvare sluha, prikrijejo sporazumevanje živali in signale za navigacijo ter povzročijo fiziološke težave in težave z razmnoževanjem; |
| --- | --- |

O.

ker so morski organizmi pri svojih osnovnih življenjskih funkcijah, kot so iskanje hrane in spolnih partnerjev, izjemno odvisni od podvodnih zvokov in ker ni mehanizmov, da bi jih zaščitili, jih ogrožajo industrijski zvok pomorskega prometa, seizmično raziskovanje in sonarji na plovilih, ki se uporabljajo za redna usposabljanja, ki lahko povzročijo okvare sluha, prikrijejo sporazumevanje živali in signale za navigacijo ter povzročijo fiziološke težave in težave z razmnoževanjem;

| P. | ker zaradi izgube morske biotske raznovrstnosti slabijo oceanski ekosistemi in njihove zmožnosti, da kljubujejo motnjam, se prilagajajo podnebnim spremembam ter opravljajo svojo nalogo globalnega okoljskega in podnebnega regulatorja; ker podnebne spremembe zaradi človekovega delovanja neposredno vplivajo na morske vrste, spreminjajo njihovo razširjenost, raznolikost in porazdeljenost ter vplivajo na njihovo prehranjevanje, razvoj in razmnoževanje in na odnose med vrstami; |
| --- | --- |

P.

ker zaradi izgube morske biotske raznovrstnosti slabijo oceanski ekosistemi in njihove zmožnosti, da kljubujejo motnjam, se prilagajajo podnebnim spremembam ter opravljajo svojo nalogo globalnega okoljskega in podnebnega regulatorja; ker podnebne spremembe zaradi človekovega delovanja neposredno vplivajo na morske vrste, spreminjajo njihovo razširjenost, raznolikost in porazdeljenost ter vplivajo na njihovo prehranjevanje, razvoj in razmnoževanje in na odnose med vrstami;

| Q. | ker zaradi čezmejne narave oceanov dejavnosti na morju in pritiski, ki jih te povzročajo, narekujejo sodelovanje med vladami različnih morskih regij, da bi zagotovili trajnost skupnih virov; ker sta torej zaradi raznolikosti in zapletenosti ukrepov za upravljanje oceanov potrebna širok nabor interdisciplinarnega strokovnega znanja in izkušenj kot tudi regionalno in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

Q.

ker zaradi čezmejne narave oceanov dejavnosti na morju in pritiski, ki jih te povzročajo, narekujejo sodelovanje med vladami različnih morskih regij, da bi zagotovili trajnost skupnih virov; ker sta torej zaradi raznolikosti in zapletenosti ukrepov za upravljanje oceanov potrebna širok nabor interdisciplinarnega strokovnega znanja in izkušenj kot tudi regionalno in mednarodno sodelovanje;

| R. | ker se izključne ekonomske cone držav članic Evropske unije raztezajo na več kot 25,6 milijona km2, od tega pa se večina nahaja v najbolj oddaljenih regijah ter čezmorskih državah in ozemljih, zaradi česar je EU največje morsko območje na svetu; ker je zato obvezana, da prevzame vodilno vlogo pri oblikovanju učinkovitega in ambicioznega mednarodnega upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

R.

ker se izključne ekonomske cone držav članic Evropske unije raztezajo na več kot 25,6 milijona km2, od tega pa se večina nahaja v najbolj oddaljenih regijah ter čezmorskih državah in ozemljih, zaradi česar je EU največje morsko območje na svetu; ker je zato obvezana, da prevzame vodilno vlogo pri oblikovanju učinkovitega in ambicioznega mednarodnega upravljanja oceanov;

| S. | ker so raziskave pokazale, da bi neposredni učinki razlitja nafte na morske organizme in biološke sisteme in procese lahko vključevali vedenjske motnje in smrt morskih vrst, cvetenje mikrobov, hipoksijo (zniževanje koncentracij kisika v vodi), strupene učinke kemikalij, ki se uporabljajo za dispergiranje nafte, ter umiranje globokomorskih koral; |
| --- | --- |

S.

ker so raziskave pokazale, da bi neposredni učinki razlitja nafte na morske organizme in biološke sisteme in procese lahko vključevali vedenjske motnje in smrt morskih vrst, cvetenje mikrobov, hipoksijo (zniževanje koncentracij kisika v vodi), strupene učinke kemikalij, ki se uporabljajo za dispergiranje nafte, ter umiranje globokomorskih koral;

| T. | ker pomorski promet vpliva na globalno podnebje in kakovost zraka zaradi emisij CO2 in drugih emisij, na primer dušikovih oksidov, žveplovih oksidov, metana, trdnih delcev in črnega ogljika; |
| --- | --- |

T.

ker pomorski promet vpliva na globalno podnebje in kakovost zraka zaradi emisij CO2 in drugih emisij, na primer dušikovih oksidov, žveplovih oksidov, metana, trdnih delcev in črnega ogljika;

| U. | ker lahko iskanje, vrtanje in prevoz rezerv nafte in plina, ki so v številnih delih sveta pod morskim dnom, resno poškodujejo občutljiva morska območja in vznemirjajo morske vrste; ker sta v številnih primerih na zavarovanih morskih območjih ali v njihovi bližini dovoljena raziskovanje nafte in plina ter vrtanje; |
| --- | --- |

U.

ker lahko iskanje, vrtanje in prevoz rezerv nafte in plina, ki so v številnih delih sveta pod morskim dnom, resno poškodujejo občutljiva morska območja in vznemirjajo morske vrste; ker sta v številnih primerih na zavarovanih morskih območjih ali v njihovi bližini dovoljena raziskovanje nafte in plina ter vrtanje;

| V. | ker člen 191 PDEU Unijo zavezuje okoljski politiki z visoko ravnjo varstva, vključno z uporabo previdnostnega načela in načela „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

V.

ker člen 191 PDEU Unijo zavezuje okoljski politiki z visoko ravnjo varstva, vključno z uporabo previdnostnega načela in načela „onesnaževalec plača“;

| W. | ker zaradi uporabe težkega kurilnega olja v arktičnem pomorskem prometu nastajajo številna tveganja: to gorivo z visoko gostoto ob morebitnem razlitju emulgira, potone in lahko, če se ujame v led, prepotuje zelo velike razdalje; razlito težko kurilno olje zelo ogroža prehransko varnost arktičnih avtohtonih skupnosti, katerih obstoj je odvisen od ribolova in lova; pri izgorevanju težkega kurilnega olja nastajajo žveplovi oksidi in težke kovine, pa tudi velike količine črnega ogljika, ki se odlaga na arktični led in tako spodbuja absorpcijo toplote v ledeno gmoto ter pospešuje njeno taljenje in učinke podnebnih sprememb; ker je Mednarodna pomorska organizacija prepovedala prevoz in uporabo težkega kurilnega olja v vodah, ki obkrožajo Antarktiko; |
| --- | --- |

W.

ker zaradi uporabe težkega kurilnega olja v arktičnem pomorskem prometu nastajajo številna tveganja: to gorivo z visoko gostoto ob morebitnem razlitju emulgira, potone in lahko, če se ujame v led, prepotuje zelo velike razdalje; razlito težko kurilno olje zelo ogroža prehransko varnost arktičnih avtohtonih skupnosti, katerih obstoj je odvisen od ribolova in lova; pri izgorevanju težkega kurilnega olja nastajajo žveplovi oksidi in težke kovine, pa tudi velike količine črnega ogljika, ki se odlaga na arktični led in tako spodbuja absorpcijo toplote v ledeno gmoto ter pospešuje njeno taljenje in učinke podnebnih sprememb; ker je Mednarodna pomorska organizacija prepovedala prevoz in uporabo težkega kurilnega olja v vodah, ki obkrožajo Antarktiko;

| X. | ker emisije dušikovega oksida zlasti v pristaniških mestih in na obalnih območjih večinoma ustvarja pomorski promet in so velik razlog za skrb, kar zadeva javno zdravje in varstvo okolja v Evropi; ker skupne emisije dušikovega ogljika iz pomorskega prometa v EU večinoma niso regulirane in bodo po ocenah že leta 2020 presegle emisije dušikovega oksida na kopnem, če jih ne bomo zmanjšali (20); |
| --- | --- |

X.

ker emisije dušikovega oksida zlasti v pristaniških mestih in na obalnih območjih večinoma ustvarja pomorski promet in so velik razlog za skrb, kar zadeva javno zdravje in varstvo okolja v Evropi; ker skupne emisije dušikovega ogljika iz pomorskega prometa v EU večinoma niso regulirane in bodo po ocenah že leta 2020 presegle emisije dušikovega oksida na kopnem, če jih ne bomo zmanjšali (20);

| Y. | ker ladje, zasidrane v pristaniščih, običajno uporabljajo pomožne motorje za proizvodnjo električne energije za komunikacijo, osvetlitev, prezračevanje in drugo opremo na krovu; ker je izgorevanje tega goriva povezano z emisijami številnih onesnaževal, kot so žveplov dioksid (SO2), dušikovi oksidi (NOx), črni ogljik in trdni delci; |
| --- | --- |

Y.

ker ladje, zasidrane v pristaniščih, običajno uporabljajo pomožne motorje za proizvodnjo električne energije za komunikacijo, osvetlitev, prezračevanje in drugo opremo na krovu; ker je izgorevanje tega goriva povezano z emisijami številnih onesnaževal, kot so žveplov dioksid (SO2), dušikovi oksidi (NOx), črni ogljik in trdni delci;

| Z. | ker se morajo zasidrane ladje priključiti na električno omrežje pristanišča, če je tam zagotovljena električna energija z obale; ker na večini območij z mešanico virov energije, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije z obale, nastane manj emisij kot pri izgorevanju goriva na samih ladjah (21); ker je v veljavni zakonodaji, kot je direktiva o žveplu (Direktiva (EU) 2016/802), jasno priznana uporaba električne energije z obale kot alternativne možnosti zahtevi po uporabi goriv za plovila z nizko vsebnostjo žvepla, v skladu z Direktivo 2014/94/EU o vzpostavitvi infrastrukture za električna goriva pa morajo države članice do 31. decembra 2025 prednostno vzpostaviti dobavo električne energije z obale v pristaniščih osrednjega omrežja TEN-T in v drugih pristaniščih; |
| --- | --- |

Z.

ker se morajo zasidrane ladje priključiti na električno omrežje pristanišča, če je tam zagotovljena električna energija z obale; ker na večini območij z mešanico virov energije, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije z obale, nastane manj emisij kot pri izgorevanju goriva na samih ladjah (21); ker je v veljavni zakonodaji, kot je direktiva o žveplu (Direktiva (EU) 2016/802), jasno priznana uporaba električne energije z obale kot alternativne možnosti zahtevi po uporabi goriv za plovila z nizko vsebnostjo žvepla, v skladu z Direktivo 2014/94/EU o vzpostavitvi infrastrukture za električna goriva pa morajo države članice do 31. decembra 2025 prednostno vzpostaviti dobavo električne energije z obale v pristaniščih osrednjega omrežja TEN-T in v drugih pristaniščih;

| AA. | ker je v skladu z znanstvenimi dokazi, ki so bili predloženi v 5. ocenjevalnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) iz leta 2014, segrevanje podnebnega sistema neizpodbitno, podnebje se spreminja, človekove dejavnosti pa so glavni vzrok segrevanja, ki se zaznava od sredine 20. stoletja, njegove obsežne in pomembne posledice na podnebne spremembe pa so že vidne v naravnih in človeških sistemih na vseh celinah in v oceanih; |
| --- | --- |

AA.

ker je v skladu z znanstvenimi dokazi, ki so bili predloženi v 5. ocenjevalnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) iz leta 2014, segrevanje podnebnega sistema neizpodbitno, podnebje se spreminja, človekove dejavnosti pa so glavni vzrok segrevanja, ki se zaznava od sredine 20. stoletja, njegove obsežne in pomembne posledice na podnebne spremembe pa so že vidne v naravnih in človeških sistemih na vseh celinah in v oceanih;

| AB. | ker je skoraj 90 % globalne vetrne energije v turbulencah nad svetovnimi oceani in ker veter, valovi in tokovi skupaj vsebujejo 300-krat več energije, kot jo trenutno porabimo; ker bi po podatkih iz poročila evropskega združenja za energijo oceanov (European Ocean Energy Association) iz leta 2010 z nameščeno opremo za energijo oceanov dosegli 3,6 GW do leta 2030, kar bi se do sredine stoletja zvišalo na skoraj 188 GW, leta 2050 pa bi lahko vodilna industrija proizvodnje energije oceanov v Evropi preprečila izpust 136,3 milijona ton emisij CO2 v atmosfero in ustvarila 470 000 novih zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

AB.

ker je skoraj 90 % globalne vetrne energije v turbulencah nad svetovnimi oceani in ker veter, valovi in tokovi skupaj vsebujejo 300-krat več energije, kot jo trenutno porabimo; ker bi po podatkih iz poročila evropskega združenja za energijo oceanov (European Ocean Energy Association) iz leta 2010 z nameščeno opremo za energijo oceanov dosegli 3,6 GW do leta 2030, kar bi se do sredine stoletja zvišalo na skoraj 188 GW, leta 2050 pa bi lahko vodilna industrija proizvodnje energije oceanov v Evropi preprečila izpust 136,3 milijona ton emisij CO2 v atmosfero in ustvarila 470 000 novih zelenih delovnih mest;

| AC. | ker so na IPCC leta 2015 izjavili, da bi bilo treba za omejitev globalnega segrevanja na 2 oC do konca tega stoletja pustiti neizkoriščeno tretjino zalog nafte, polovico zalog plina in več kot 80 % zalog premoga; |
| --- | --- |

AC.

ker so na IPCC leta 2015 izjavili, da bi bilo treba za omejitev globalnega segrevanja na 2 oC do konca tega stoletja pustiti neizkoriščeno tretjino zalog nafte, polovico zalog plina in več kot 80 % zalog premoga;

| AD. | ker je Pariški sporazum namenjen temu, da se čim prej doseže najvišjo globalno raven emisij toplogrednih plinov, da se nato omeji zvišanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC nad predindustrijsko ravnjo, obenem pa vloži napor v omejevanje zvišanja temperature na 1,5 oC, medtem ko je Svetovna meteorološka organizacija pred kratkim sporočila, da se je globalno segrevanje v letu 2016 povečalo na kar 1,1 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

AD.

ker je Pariški sporazum namenjen temu, da se čim prej doseže najvišjo globalno raven emisij toplogrednih plinov, da se nato omeji zvišanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC nad predindustrijsko ravnjo, obenem pa vloži napor v omejevanje zvišanja temperature na 1,5 oC, medtem ko je Svetovna meteorološka organizacija pred kratkim sporočila, da se je globalno segrevanje v letu 2016 povečalo na kar 1,1 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo;

| AE. | ker bi imelo neizpolnjevanje ciljev Pariškega sporazuma glede zvišanja povprečne temperature na precej pod 2 oC velike okoljske posledice in gospodarske stroške, med drugim bi se tudi povečala verjetnost doseganja kritičnih točk, pri katerih bi temperatura začela omejevati naravno zmožnost oceanov, da absorbirajo ogljik; |
| --- | --- |

AE.

ker bi imelo neizpolnjevanje ciljev Pariškega sporazuma glede zvišanja povprečne temperature na precej pod 2 oC velike okoljske posledice in gospodarske stroške, med drugim bi se tudi povečala verjetnost doseganja kritičnih točk, pri katerih bi temperatura začela omejevati naravno zmožnost oceanov, da absorbirajo ogljik;

| AF. | ker je treba opozoriti na potencial na področju čiste energije z uporabo vetrne energije na morju in energije oceanov (energije valovanja, energije plimovanja, toplotne energije morij), pod pogojem, da se spoštujejo okolje in obstoječi ekosistemi; ker ta čista energija Evropski uniji omogoča ne le ustvarjanje gospodarske rasti in kvalificiranih delovnih mest, temveč tudi izboljšanje varnosti oskrbe z energijo in povečanje njene konkurenčnosti s tehnološkimi inovacijami; |
| --- | --- |

AF.

ker je treba opozoriti na potencial na področju čiste energije z uporabo vetrne energije na morju in energije oceanov (energije valovanja, energije plimovanja, toplotne energije morij), pod pogojem, da se spoštujejo okolje in obstoječi ekosistemi; ker ta čista energija Evropski uniji omogoča ne le ustvarjanje gospodarske rasti in kvalificiranih delovnih mest, temveč tudi izboljšanje varnosti oskrbe z energijo in povečanje njene konkurenčnosti s tehnološkimi inovacijami;

| AG. | ker bo boljše upravljanje oceanov omogočilo vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, tudi v evropskem sektorju energije oceanov; |
| --- | --- |

AG.

ker bo boljše upravljanje oceanov omogočilo vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, tudi v evropskem sektorju energije oceanov;

| AH. | ker onesnaževanje morja – na primer z neposrednim ali posrednim odlaganjem odpadkov, snovi ali energije, vključno z ustvarjanjem podvodnega hrupa človeškega izvora –, škodi ali bi lahko škodilo živim virom in morskim ekosistemom ter zmanjšuje biotsko raznovrstnost, ogroža za zdravje ljudi, ustvarja ovire za pomorske dejavnosti in spreminja kakovost vode; |
| --- | --- |

AH.

ker onesnaževanje morja – na primer z neposrednim ali posrednim odlaganjem odpadkov, snovi ali energije, vključno z ustvarjanjem podvodnega hrupa človeškega izvora –, škodi ali bi lahko škodilo živim virom in morskim ekosistemom ter zmanjšuje biotsko raznovrstnost, ogroža za zdravje ljudi, ustvarja ovire za pomorske dejavnosti in spreminja kakovost vode;

| AI. | ker bi morala EU imeti vodilno vlogo pri razpravah in pogajanjih v mednarodnih forumih s ciljem zagotavljanja, da bi vse zadevne strani prevzele svojo odgovornost v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ali onesnaževal ter se soočile z vse večjimi izzivi glede trajnostnega upravljanja virov; |
| --- | --- |

AI.

ker bi morala EU imeti vodilno vlogo pri razpravah in pogajanjih v mednarodnih forumih s ciljem zagotavljanja, da bi vse zadevne strani prevzele svojo odgovornost v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ali onesnaževal ter se soočile z vse večjimi izzivi glede trajnostnega upravljanja virov;

| AJ. | ker bi pridobivanje energije iz obnovljivih morskih virov lahko prispevalo k cilju energetske avtonomnosti malih otokov v EU; |
| --- | --- |

AJ.

ker bi pridobivanje energije iz obnovljivih morskih virov lahko prispevalo k cilju energetske avtonomnosti malih otokov v EU;

| AK. | ker je preglednost mednarodnih organizacij ključna za zagotavljanje demokratične odgovornosti in vključenosti; |
| --- | --- |

AK.

ker je preglednost mednarodnih organizacij ključna za zagotavljanje demokratične odgovornosti in vključenosti;

| AL. | ker imajo morja in oceani potencial, da postanejo večji viri čiste energije; ker energija iz obnovljivih morskih virov EU ponuja priložnost ne le za ustvarjanje gospodarske rasti in kvalificiranih delovnih mest, temveč tudi za izboljšanje varnosti njene oskrbe z energijo in povečanje svoje konkurenčnosti s tehnološkimi inovacijami; ker ima izkoriščanje tega lokalnega vira še posebej pomembno razsežnost za otoške države in regije, zlasti za najbolj oddaljene regije, kjer lahko energija oceanov prispeva k energetski samozadostnosti in nadomesti energijo, ki se z visokimi stroški proizvaja v dizelskih elektrarnah; |
| --- | --- |

AL.

ker imajo morja in oceani potencial, da postanejo večji viri čiste energije; ker energija iz obnovljivih morskih virov EU ponuja priložnost ne le za ustvarjanje gospodarske rasti in kvalificiranih delovnih mest, temveč tudi za izboljšanje varnosti njene oskrbe z energijo in povečanje svoje konkurenčnosti s tehnološkimi inovacijami; ker ima izkoriščanje tega lokalnega vira še posebej pomembno razsežnost za otoške države in regije, zlasti za najbolj oddaljene regije, kjer lahko energija oceanov prispeva k energetski samozadostnosti in nadomesti energijo, ki se z visokimi stroški proizvaja v dizelskih elektrarnah;

Izboljšanje okvira za mednarodno upravljanje oceanov

| 1. | želi spomniti na bistveno vlogo oceanov, saj podpirajo življenje na zemlji, trajnostni razvoj, zaposlovanje in inovacije ter zagotavljajo pogoje za rekreacijo in prosti čas; se pridružuje zaskrbljenosti zaradi nujnosti učinkovitejšega in celovitejšega upravljanja in zaščite oceanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja skupno sporočilo o mednarodnem upravljanju oceanov in v njem predlagane ukrepe, s katerimi se poudarja zaveza EU glede ohranjanja in trajnostne rabe oceanov, morja in morskih virov, kot je opredeljeno v cilju trajnostnega razvoja št. 14 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; priznava medsektorsko naravo teme in potrebo po usklajenem in celovitem pristopu za zagotavljanje boljšega upravljanja oceanov; poziva EU, naj kot svetovna akterka prevzame vodilno vlogo, da okrepi mednarodno upravljanje oceanov ter s strokovnim znanjem in izkušnjami odpravi vrzeli pri razvijanju trajnostnega pristopa k upravljanju oceanov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti na celovito in neločljivo naravo vseh ciljev trajnostnega razvoja ter njihove medsebojne povezave in sinergij ter ponavlja, kako ključno je, da vsi ukrepi EU temeljijo na Agendi 2030, tudi na načelih, ki so v njej potrjena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj določi jasne roke, predloži zakonodajne predloge, če je to primerno, in sodeluje z državami članicami za izboljšanje sodelovanja na področjih, kot so raziskovanje oceanov, krepitev zmogljivosti in prenos tehnologije, ter vzpostavi mehanizme za podporo usklajevanju, stalnemu spremljanju in ocenjevanju na ravni EU, da bi uspešno izvajali ukrepe iz skupnega sporočila; izpostavlja določbe Pogodbe o previdnostnem načelu in načelu „onesnaževalec plača“ ter vztraja, da bi se moralo pri vseh ukrepih EU za upravljanje oceanov uporabljati pristop na podlagi ekosistema; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja, da imajo cilji trajnostnega razvoja močno morsko razsežnost, zlasti (a ne samo) cilj 14 o ohranjanju in vzdržni uporabi oceanov, morja in morskih virov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja in v celoti potrjuje dokument Our ocean, Our future: Call for action (Naši oceani, naša prihodnost: poziv k ukrepanju), ki je bil sprejet junija 2017 na konferenci OZN o oceanih v podporo izvajanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 za ohranjanje in vzdržno uporabljanje oceanov, morja in morskih virov za trajnostni razvoj; z velikim zadovoljstvom ugotavlja, da so vlade, druge medvladne organizacije in organizacije civilne družbe, zasebni sektor, akademski svet in raziskovalne ustanove ter znanstvena skupnost sprejeli 1 328 prostovoljnih zavez za ohranjanje oceanov in ozaveščanje o pomembnosti oceanov za preživetje ljudi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da ima Evropska unija obsežno zbirko zakonodaje in orodij za upravljanje, ki so osredotočeni na posamezne elemente upravljanja oceanov, vendar so zaradi prevelikega izkoriščanja virov, organskih in anorganskih onesnaževal, ki vplivajo na zdravje oceanov in produktivnost, izgube biotske raznovrstnosti, degradiranih habitatov, invazivnih vrst, zmanjševanja obalnih skupnosti in konflikta med morskimi sektorji regionalna morja EU še vedno v kritičnem stanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko komisijo, naj po skupnem sporočilu o upravljanju oceanov objavi poročilo o napredku v zvezi s pregledanimi ukrepi in natančni časovni razpored prihodnjih ukrepov, pri tem pa vzpostavi povezave med temi ukrepi in obstoječimi evropskimi pobudami ter obstoječimi mednarodnimi instrumenti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja Komisijo, naj po potrebi Svetu predloži pobude za razvoj oceanskih partnerstev z glavnimi mednarodnimi partnerji, da bi spodbujali cilj boljšega globalnega upravljanja in usklajenosti politike ter nadgradili obstoječe okvire za dvostransko sodelovanje, kot so dialogi o ribištvu in pomorskih zadevah na visoki ravni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava ključno vlogo Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) pri zagotavljanju osnovnega pravnega okvira za usklajevanje prizadevanj in zagotavljanje skladnosti pri obravnavanju globalnih vprašanj, povezanih z oceani; poziva obalne države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti na podlagi te konvencije, da bi zaščitili in ohranili morsko okolje in njegove žive vire, ter svojo obveznost preprečevanja in nadzorovanja onesnaževanja morja; opozarja, da so države članice odgovorne za škodo, ki jo povzročijo zaradi kršitve svoje mednarodne obveznosti preprečevanja takega onesnaževanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj izboljšajo svoje pravne sisteme za ohranjanje naših oceanov; poziva k mednarodnemu priznanju koncepta okoljske škode, če pride do onesnaženja morja, tako da se lahko zahteva odškodnina za ugotovljene kršitve; poziva k uvedbi načela verige odgovornosti, ki je namenjeno ugotavljanju, kdo v hierarhiji dajanja navodil je odgovoren za povzročeno okoljsko škodo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi si morala EU prizadevati za zagotovitev, da bodo določbe o ribištvu tvorile pomemben del prihodnjega pravno zavezujočega instrumentu v okviru UNCLOS, ko gre za ohranjanje in trajnostno uporabo morske biološke raznovrstnosti na področjih, ki presegajo nacionalno pristojnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vse države, naj pristopijo k ustreznim instrumentom na področju ribištva, zlasti k sporazumu Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) o usklajevanju, sporazumu OZN o čezconskih staležih rib in staležih izrazito selivskih rib in sporazumu o ukrepih države pristanišča za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje, ter v celoti izvajajo določbe teh instrumentov in drugih mednarodnih akcijskih načrtov FAO; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja napredek, ki ga je EU dosegla pri zunanji razsežnosti skupne ribiške politike; poudarja, da je ta razsežnost, vključno z mednarodnimi in partnerskimi sporazumi, pomemben instrument, s katerim je mogoče na mednarodni ravni spodbujati okoljske in socialne standarde EU in njene določbe za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so bili v okviru pobude za preglednost v ribištvu nedavno sprejeti splošni standardi; spodbuja države, naj zaprosijo za članstvo v tej pobudi; poziva EU in njene države članice, naj to pobudo podprejo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je nadvse pomembno zagotavljati enake pogoje za ribiške flote EU, zlasti ob upoštevanju visokih okoljskih standardov EU in standardov trajnosti, ki jih morajo ta plovila uporabljati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vztraja, naj EU na mednarodnih forumih in pri vseh oblikah dvostranskega sodelovanja spodbuja enake okoljske standarde za ribolov, kot veljajo za plovila EU, da ne bi bila njena flota na slabšem z vidika okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na resolucijo OZN št. 2749 (XXV) z dne 17. decembra 1970, ki priznava, da so dno in podtalje morij in oceanov ter njuni viri, ki se nahajajo zunaj meja nacionalne pristojnosti, skupna dediščina človeštva, in na člen 136 Konvencije iz Montego Baya, ki določa, da so morsko in oceansko dno in njuni viri, ki se nahajajo zunaj meja nacionalne pristojnosti, del skupne dediščine človeštva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k prenehanju subvencioniranja licenc za raziskovanje in rudarjenje na območjih zunaj nacionalne pristojnosti in izdajanja dovoljenj za rudarjenje na njihovih epikontinentalnih pasovih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poleg tega v povezavi z mednarodnim pravom o onesnaževanju zraka ugotavlja, da na podlagi Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu državam članicam ni dovoljeno, da bi preverjale ladje, tudi v primeru trdnih dokazov o kršitvi; zato poziva članice OZN, naj okrepijo pravni okvir te konvencije, da bi odpravili obstoječe vrzeli v upravljanju in vzpostavili močne mehanizme izvrševanja za mednarodno okoljsko pravo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k vzpostavitvi mednarodnega regulativnega okvira za boj proti jedrskim odpadkom in onesnaževanju oceanov in morskega, ki bi omogočal izvajanje konkretnih ukrepov za omejevanje njihovega vpliva na okolje in zdravje ter odpravljanje onesnaženosti morskega dna; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so zagotavljanje preglednosti, vključno z javno dostopnostjo informacij, vključevanje deležnikov, udeležba javnosti v postopku odločanja in dostop do sodnega varstva v okoljskih zadevah v skladu z Aarhuško konvencijo ter legitimnost organizacij OZN, vključno z javno odgovornostjo predstavnikov držav v mednarodnih organizacijah, kot sta Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna oblast za morsko dno, prednostna naloga pri odpravljanju obstoječih pomanjkljivosti na področju upravljanja; poziva države članice in Komisijo, naj sodelujeta z Mednarodno oblastjo za morsko dno, da bi zagotovili preglednost njenih delovnih metod in njeno dejansko zmožnost ocenjevanja vplivov na okolje, pa tudi učinkovito zaščito morskega okolja pred škodljivimi učinki ter varstvo in ohranjanje morskega okolja, kot je določeno v delih XI in XII Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj imajo proaktivno in vse večjo vlogo v mednarodnih organizacijah, da bi lahko predlagale reforme na področju preglednosti in na splošno povečale ambicioznost sprejetih ukrepov v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba za izboljšanje okvira za upravljanje oceanov okrepiti regionalna in svetovna prizadevanja, in sicer s spodbujanjem že dogovorjenih večstranskih instrumentov ter strategij in njihovega boljšega izvajanja; poziva Komisijo, naj spodbuja večje mednarodno pomorsko sodelovanje, zlasti na področju pomorskih ved in tehnologije, kot so predlagali pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje, usklajenost politike in usklajevanje med vsemi vladami in institucijami na vseh ravneh, tudi med mednarodnimi organizacijami, regionalnimi in podregionalnimi organizacijami ter ustanovami, ureditvami in programi; v zvezi s tem je seznanjen s pomembno vlogo učinkovitih in preglednih partnerstev med več deležniki ter dejavno sodelovanje vlad z globalnimi, regionalnimi in podregionalnimi organi, znanstveno skupnostjo, zasebnim sektorjem, skupnostjo donatorjev, nevladnimi organizacijami, lokalnimi skupnostmi, akademskimi ustanovami in drugimi ustreznimi akterji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva k okrepitvi regionalnih okvirov za upravljanje morskega okolja, predvsem za uresničevanje cilja trajnostnega razvoja št. 14; poziva EU in mednarodne organizacije, naj zlasti z uporabo uradne razvojne pomoči povečajo podporo, namenjeno regionalnim organizacijam in temu, da bi tretje države dosegle cilj trajnostnega razvoja št. 14; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen vključevanja lokalnih obalnih organov in najbolj oddaljenih regij v postopek približevanja mednarodnega upravljanja organov državljanom EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba razviti obsežne strategije za ozaveščanje o naravni in kulturni pomembnosti oceanov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba pripraviti poseben in konkreten akcijski načrt za sodelovanje EU na Arktiki, katerega izhodišče bi morali biti cilj ohranjanja ranljivih ekosistemov Arktike in povečanje njihove zmožnosti za odpornost na učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da mednarodni ohranitveni in upravljavski sistemi ne zajemajo osrednjega Arktičnega oceana; poudarja potrebo po usklajenem pristopu EU in držav članic k preprečevanju zakonsko neurejenega ribolova v Arktičnem oceanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja svoj poziv iz resolucije o celostni politiki Evropske unije za Arktiko z dne 16. marca 2017, naj Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi imele dejavno vlogo pri omogočanju mednarodno dogovorjene prepovedi uporabe in prevoza težkega kurilnega olja v posodah za gorivo na krovu v plovilih, ki plujejo v arktičnih morjih, in sicer na podlagi določb Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij, ki se uporablja za regulacijo voda, ki obkrožajo Antarktiko; poziva Komisijo, naj v svoje stališče o mednarodnem upravljanju oceanov vključi okoljska, socialna, zdravstvena in podnebna tveganja uporabe težkega kurilnega olja; poziva Komisijo, naj zato, ker ni ustreznih mednarodnih ukrepov, predloži predloge pravil za ladje, ki se v pristaniščih EU ustavijo pred plovbo prek arktičnih voda, da bi prepovedali uporabo in prevoz težkega kurilnega olja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za hitro dokončanje že dolgo potekajočega oblikovanja delovnega načrta Mednarodne pomorske organizacije za zmanjšanje emisij črnega ogljika iz ladij, ki plujejo po arktičnih morjih, da bi upočasnili hitro naraščanje temperatur in pospešeno taljenje polarnega ledu na tem območju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj spodbuja enake pogoje na trgu dela na pomorskem področju in zagotovi pravično obravnavanje, in sicer tako, da učinkovito izvaja ustrezne mednarodne konvencije, kot sta konvenciji Mednarodne organizacije dela o delu na področju ribolova in o delu v pomorstvu, ter vzpostavi harmoniziran socialni okvir za pomorske dejavnosti v vodah Skupnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k uvedbi novega mednarodnega sporazuma o delovnih pogojih, povezanih s pomorskim sektorjem; opozarja, da je treba odpraviti vse oblike suženjstva, ki še obstajajo na krovu plovil, in poudarja vpliv, ki ga lahko imajo podstandardni delovni pogoji na posameznike, gospodarske subjekte in morsko okolje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj oblikuje oceanska partnerstva z glavnimi akterji v obliki mehanizmov večkulturnega sodelovanja ali dvostranskih dialogov, da bi zagotovili boljše usklajevanje in sodelovanje za uspešno izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, povezanih z oceani, spodbujanje trajnostne modre rasti ter ohranjanje, varstvo in obnovo morskih ekosistemov in biotske raznovrstnosti, obenem pa zmanjšali pritisk na oceane in morja ter ustvarili pogoje za trajnostno modro gospodarstvo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj okrepi pomorsko sodelovanje in izgradnjo zmogljivosti znotraj okvira zunanje politike na področjih, kot so razvojno sodelovanje in trgovinski sporazumi, zlasti sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, da bi okrepili zmogljivosti za obravnavo učinkov podnebnih sprememb in morskih odpadkov in spodbujali boljše upravljanje oceanov in trajnostno modro rast; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU, naj sledi načelu, da je treba pri dodeljevanju ribolovnih virov upoštevati okoljski in socialni učinek ter potrebe po prehranski varnosti v državah v razvoju ter njihova prizadevanja za razvoj lastnega ribištva, hkrati pa zagotavljati trajnostno raven ribolova, ki skladno s ciljem trajnostnega razvoja št. 14 ne bi privedla do presežnih ribolovnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU, naj v skladu s skupno ribiško politiko zmanjša vpliv akvakulture na okolje, tako da zagotovi trajnostno pridobivanje krme in spodbuja raziskave, usmerjene v zmanjšanje pritiska na staleže prostoživečih rib, ki se uporabljajo za proizvodnjo ribje hrane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je EU največji uvoznik ribiških proizvodov na svetu in da se ulov včasih uvaža iz območij, kjer je ribolov precej manj trajnosten kot v vodah EU; spodbuja EU, naj v zvezi s tem izkoristi svoj položaj, da spodbudi večjo trajnost v vseh morskih bazenih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj države članice pozove k prenehanju sponzoriranja dovoljenj za raziskovanje in rudarjenje v globokem morju ter izkoriščanje na območjih zunaj nacionalne pristojnosti ter k prenehanju izdajanja dovoljenj za rudarjenje v globokem morju na kontinentalni polici držav članic; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj podpre povečanje mednarodnih prizadevanj za boj proti trgovini z ljudmi po morju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mednarodni moratorij dovoljenj za komercialno rudarjenje v globokem morju, dokler ne bodo zadostno proučeni in raziskani učinki rudarjenja v globokem morju na morsko okolje, biotsko raznovrstnost in človekove dejavnosti na morju in dokler ne bodo znana vsa morebitna tveganja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen strategije Evropske unije za pomorsko varnost in poziva Komisijo, naj pomorsko varnost vključi v zunanjo politiko ob upoštevanju, da se velik delež trgovskega blaga prevaža morju, da je 70 % zunanjih meja na morju in da je treba zagotoviti varnost potnikov, ki gredo skozi pristanišča Unije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je pomembno še naprej krepiti sodelovanje med Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), agencijo Frontex in Evropsko agencijo za nadzor ribištva (EFCA) – z vsako v okviru njenih pooblastil, da je treba podpirati nacionalne organe držav članic, ki opravljajo naloge obalne straže, ter spodbujati pomorsko varnost, preprečevati zoper čezmejni kriminal in varovati okolje s preprečevanjem in zmanjševanjem onesnaževanja iz plinskih in naftnih ploščadi na morju; meni, da bi morale te agencije, če je potrebno, dobiti precej več finančnih sredstev EU, da bodo lahko opravljale te nove naloge; poudarja, da je pomembno še naprej razvijati digitalne rešitve – na primer olajševanje pomorskega transportnega sektorja s poenostavljenimi postopki poročanja – ter več vlagati v skupno infrastrukturo za vseevropsko izmenjavo podatkov, ki koristi vsem organom držav članic, ki opravljajo naloge obalne straže, ter v napredne pomorske tehnologije, kot so celostne pomorske storitve Evropske agencije za pomorsko varnost, da bi izboljšali sisteme nadzora in spremljanja za pomorske dejavnosti, pa tudi druge programe, kot je na primer skupno okolje za izmenjavo informacij za nadzor pomorskega prometa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je za vzpostavitev trajnostnega pomorskega gospodarstva in zmanjšanje pritiskov na morsko okolje potrebno ukrepanje v zvezi s podnebnimi spremembami, onesnaževanjem s kopnega, ki doseže morja in oceane, onesnaževanjem morja in evtrofikacijo, zaščito, ohranjanjem in obnovo morskih ekosistemov in biotske raznovrstnosti ter trajnostno rabo morskih virov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je zaskrbljen, ker bi glede na nedavno študijo, ki so jo izvedli v Parlamentu, okoljski učinki modrega gospodarstva lahko imeli pozitiven socialno-ekonomski učinek (v smislu zaposlovanja, dohodkov in bruto dodane vrednosti), medtem ko so njihovi učinki na okolje v glavnem negativni, saj povzročajo spremembe obalne dinamike, onesnaževanje morij, evtrofikacijo, spremembe morfologije morskega dna in habitata/ekosistema/biotske raznovrstnosti; izraža zaskrbljenost, ker bi kumulativna obremenitev okoljskih učinkov lahko škodovala ribištvu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva k usmerjanju modrega gospodarstva v ponovno vzpostavitev odpornosti obalnih skupnosti, da bi obnovili produktivni potencial ribištva, s tem pa podprli prehransko varnost, zmanjšanje revščine in trajnostno upravljanje živih vodnih virov; opozarja, da je treba pred izvajanjem katerih koli dejavnosti v sektorju modrega gospodarstva zagotoviti oceno učinka in popoln postopek informiranja in udeležbe vseh deležnikov; vztraja, da modro gospodarstvo mora prispevati k doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 14, tj. k ohranjanju in trajnostni rabi oceanov in morskih virov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da naložbe v modro gospodarstvo ne bi smele biti odvisne od neobnovljivih virov, temveč bi se morale osredotočati na ekoinovacije, ki ne bi smele presegati stopenj naravne obnove, ohranjanje narave, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj si še bolj prizadevajo za pravočasno izvajanje okvirne direktive o morski strategiji, da bi do leta 2020 dosegle dobro okoljsko stanje morskih voda, pri čemer naj se posebej zavežejo, da bodo preprečevale negativne vplive na obalno in morsko okolje, ki izhajajo iz vseh načinov onesnaževanja morja, vključno z onesnaževanjem s hranili in morskimi odpadki, ter da bodo odpravile škodljive subvencije, s katerimi se spodbuja netrajnostno ribištvo, in okrepile globalni boj proti morskim odpadkom in plastiki; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da so preprečevanje nastajanja, predelava in recikliranje velik mednarodni izziv, in poziva Komisijo, naj uvede ukrepe, kot sta okrepitev podpore za raziskave in vključitev tega vprašanja v okvir trajnostnega modrega gospodarstva, s čimer bi EU postala pobudnica inovativnih rešitev in prevzela vodilno vlogo na tem področju v svetu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice, naj čim prej začnejo izvajati okvirno direktivo o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij, da se omogoči celovit in skladen razvoj različnih pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj v svojih politikah pomoči in razvoja nameni posebno pozornost vprašanju upravljanja oceanov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opozarja, da je ribiški sektor zelo pomemben, saj je ena glavnih tradicionalnih človeških dejavnosti v morskem okolju in zato ključni element celostne pomorske politike; poudarja, da je ribištvo sektor, na katerega številni drugi načini uporabe in dejavnosti v morskem okolju, kot so pomorski promet in turizem, razvoj mest in obalnih območij, izkoriščanje surovin in virov energije ter rudarjenje na morskem dnu, pa tudi okoljski problemi, kot sta onesnaževanje morja (plastični odpadki, odvržene ribiške mreže, razlitja nafte, obremenitve s hrupom, izlivi balastne vode, nenadzorovano črpanje in iskanje nafte in plina itd.) in podnebne spremembe (zviševanje morske gladine in temperature morskega površja, obalne poplave, povečana kislost oceanov itd.) najbolj vplivajo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja pomembno vlogo žensk v industriji morske hrane, saj po podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano predstavljajo polovico vseh zaposlenih v sektorju; poziva EU, naj s spodbujanjem poštenih cen za ribiške proizvode in boljšega dostopa žensk, zaposlenih v ribiškem sektorju do javne podpore in finančnih virov spodbuja in zaščiti ženske v ribiških dejavnostih in panogah, povezanih z ribištvom, med drugim na pogajanjih s tretjimi državami o uporabi sektorske podpore v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, pri pripravi programov instrumentov razvojne pomoči in na različnih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pričakuje prihodnjo strategijo Komisije za plastiko, pa tudi vse druge ukrepe, namenjene boju proti morskim odpadkom, vključno z nedavno napovedanim akcijskim načrtom; poziva k veliki ambicioznosti pri strategiji za plastiko v krožnem gospodarstvu, da bi se problema morskih odpadkov ustrezno lotili pri viru, ter odločno poziva Komisijo, naj predstavi konkretne zakonodajne ukrepe in zavezujoče ukrepe na tem področju, zlasti glede okolju prijazne zasnove izdelkov iz plastike in mikroplastike, da bi zmanjšali količino porabljenih izdelkov, zavrženih na kopnem, zlasti v bližini rek in drugih vodnih poti ter obale; je zelo zaskrbljen zaradi razsežnosti tega problema; poziva Komisijo in države članice, naj se pridružijo mednarodni koaliciji za zmanjšanje onesnaženosti s plastičnimi vrečkami, ki je bila ustanovljena na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah novembra 2016 v Marakešu, ter jo podprejo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da bi potrebovali dobro premišljeno politiko o izdelkih, s katero bi povečali pričakovano življenjsko dobo, obstojnost, ponovno uporabnost in možnost recikliranja izdelkov, kot je poudarjeno v Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (22), pa tudi, da mora ta politika v prihodnji strategiji za plastiko nujno veljati za plastične izdelke in embalažo za enkratno uporabo, saj ti izdelki kot morski odpadki škodujejo okolju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj pomaga pri razvoju regionalnih rešitev in spodbuja nacionalne ukrepe za obravnavo morskih odpadkov s ciljem, da bi jih odpravili; poleg tega jo poziva, naj pomaga vzpostaviti pilotske projekte za zbiranje morskih odpadkov s kampanjami za čiščenje plaž in lovljenje morskih odpadkov ter ribičem v Evropi zagotovi finančno podporo za zbiranje morskih odpadkov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prosi Komisijo, naj predlaga novo zakonodajo za obravnavo onesnaževanja z mikroplastiko v vseh njenih oblikah, in sicer s prepovedjo mikroplastike kot sestavine v vseh izdelkih za osebno nego in zagotovitvijo, da bodo vsa podjetja, ki uporabljajo pelete za proizvodnjo plastike, izvajala ustrezne protokole za čim večje zmanjšanje uhajanja peletov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da je onesnaževanje s plastenkami za enkratno uporabo velik vir onesnaževanja morja, in spodbuja Komisijo, naj prouči uvedbo evropskega sistema vračanja plastenk za enkratno uporabo po vzoru Nemčije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU in države članice, naj se pridružijo mednarodni koaliciji za zmanjšanje onesnaževanja, ki ga povzročajo plastične vrečke, in jo podprejo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja namero Komisije, da bo spodbujala mednarodno sprejeti načrt za soočanje s posledicami segrevanja oceanov, naraščanja morske gladine in zakisovanja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice, naj spodbujajo učinkovito rabo virov, recikliranje in ozaveščanje o morskih odpadkih z nacionalnimi kampanjami ozaveščanja, izobraževalnimi programi ter sodelovanjem med šolami in univerzami o teh temah; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponavlja svoje stališče v prid ambicioznemu svežnju ukrepov za krožno gospodarstvo, v katerem bi bili za EU določeni cilji 30-odstotnega zmanjšanja morskih odpadkov do leta 2025 in 50-odstotnega zmanjšanja do leta 2030 ter večji cilji za recikliranje plastične embalaže; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice, naj zagotovijo enako raven ambicioznosti kot EU za zmanjšanje morskih odpadkov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja v boju proti morskim odpadkom v Evropi in po svetu, in sicer z obravnavanjem kopenskih, pa tudi morskih virov prek reševanje problema nezakonitega odlaganja odpadkov, kot je ribiška oprema, ter zagotavljanje finančne podpore za zbiranje morskih odpadkov; poziva Komisijo, naj zmanjša morske odpadke iz pomorskega prometa, zlasti s spodbujanjem harmoniziranega sistema zbiranja odpadkov v vseh evropskih pristaniščih pri reviziji Direktive 2000/59/ES o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora; poziva k dodelitvi več sredstev za raziskave o razširjenosti in vplivu morskih odpadkov in učinkovitosti mednarodnih, regionalnih in podregionalnih strategij za boj proti morskim odpadkom in drugim onesnaževalom; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba pri morebitnem raziskovanju za rudarjenje v globokem morju v prihodnosti uporabljati previdnostno načelo; je zaskrbljen, ker Komisija vztraja, da je rudarjenje v globokem morju eden od prednostnih sektorjev Unije za modro rast, čeprav obstajajo znanstveni dokazi o njegovih precejšnih in nepopravljivih okoljskih tveganjih; je zaskrbljen, da bi dodatno spodbujanje rudarjenja v globokem morju lahko škodovalo ukrepom, ki so potrebni v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 12 za zagotovitev trajnostnih načinov proizvodnje in porabe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je treba za sektor rudarjenja v globokem morju, ki je v vzponu, uporabljati previdnostno načelo in da EU zaradi opozoril znanstvenikov o pomembni in potencialno nepopravljivi škodi za okolje ne bi smela podpirati razvoja te industrije, temveč vlagati v trajnostne alternativne možnosti, zlasti v prehod na trajnostne načine proizvodnje in porabe, kot je zastavljeno v cilju trajnostnega razvoja št. 12 v okviru Agende 2030; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da raziskovanje in vrtanje nafte ali plina ne bi smelo biti dovoljeno na zavarovanih morskih območjih ali ranljivih območjih z visoko ohranitveno vrednostjo ali v njihovi bližini; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo in poziva Komisijo, naj predlaga odločne ukrepe za preprečevanje izpustov mikrodelcev in makrodelcev v morsko okolje, vključno s 50-odstotnim zmanjšanjem uhajanja odpadkov do leta 2020, zakonodajnimi ukrepi za industrijo, kot so prepoved uporabe plastike za enkratno uporabo (če so na voljo naravne alternativne možnosti), in potencialno z mednarodnim pravnim instrumentom; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj podprejo inovativne tehnološke in finančne pobude, ki se ukvarjajo z onesnaženjem oceanov in morij, da bi spodbujali učinkovite sisteme za predelavo odpadkov iz ladijskega prometa, zlasti plastičnih odpadkov v pristaniščih, da bi v tem sektorju ozaveščali o posledicah odlaganja plastičnih odpadkov v morje in da bi odpravili največje ovire pri izvajanju Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL); |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da bi morala EU voditi pobudo na svetovni ravni za spremljanje in znatno zmanjšanje morskih odpadkov v oceanih; opozarja, da so se države članice zavezale ciljem Direktive 2008/56/ES (okvirna direktiva o morski strategiji), v kateri je določeno, da lastnosti in količine morskih odpadkov ne škodujejo obalnemu in morskemu okolju (deskriptor št. 10); |
| --- | --- |

71.

| 72. | spodbuja boj proti vsem virom onesnaževanja oceanov in morskega dna, vključno s hrupom, in izvajanje konkretnih ukrepov na mednarodni ravni za odpravo onesnaženosti morja in morskega dna; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja odločenost Komisije, da na mednarodni ravni uvede ukrepe za spremljanje posledic segrevanja oceanov, dviganja morske gladine in zakisovanja vode; poziva h krepitvi in razvijanju mednarodnih znanstvenih programov za spremljanje temperature, slanosti in absorpcije toplote oceanov ter za vzpostavitev globalnega omrežja za opazovanje oceanov za izboljšanje spremljanja globalnih sprememb v oceanih in zagotavljanje boljših napovedi učinkov podnebnih sprememb na delovanje oceanov, absorpcijo ogljika in upravljanje živih morskih virov; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja pomembnost pristopa življenjskega cikla k plastičnim izdelkom, kar vključuje upoštevanje razgradnje različnih polimerov in hitrost fragmentacije (v morskem okolju), ki naj bi jo dosegli z internalizacijo okoljskih in socialnih stroškov izdelkov (internalizacija stroškov), krepitvijo postopka zapiranja zank pri razvoju izdelka in procesa in proizvodnji ter v verigah življenjskega cikla plastičnih izdelkov, izboljševanjem življenjske dobe izdelkov, spodbujanjem zelenega javnega in zasebnega naročanja, med drugim s spodbujanjem drugih načel in okvirov zelene gradnje, okoljsko primerno zasnovo in ekološkim označevanjem ter povečanjem zmožnosti zasebnih akterjev, tudi malih in srednjih podjetij, za prehod na okolju prijaznejše proizvodne procese; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja zavezo Komisije v akcijskem programu o upravljanju oceanov za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; jo spodbuja k nadaljnjemu boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v vseh regionalnih ribiških organizacijah in drugih ustreznih forumih; meni, da bi bilo treba informacije o plovilih, ki plujejo pod zastavo EU in izvajajo nezakonit, neprijavljen ali nereguliran ribolov, javno objaviti, kot je določeno v uredbi o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; poziva EU, naj izvaja pritisk na tretje države na tem trgu, naj ukrepajo in preprečijo, da se ribe, ulovljene v okviru nezakonitega, neprijavljenega ali nereguliranega ribolova, dajo na trg; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva k večjemu sodelovanju med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in izrecno poziva njihove pogodbene stranke, naj poskrbijo za zadovoljiv obseg sredstev in osebja ter krepitev teh organizacij; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva regionalne organizacije za upravljanje ribištva, naj:






  (a) | še naprej izvajajo redne neodvisne ocene uspešnosti ter v celoti izvajajo priporočila, ki izhajajo iz teh ocen; |
| --- | --- | --- |

77.

(a)

še naprej izvajajo redne neodvisne ocene uspešnosti ter v celoti izvajajo priporočila, ki izhajajo iz teh ocen;

| (b) | v celoti izvajajo priporočila z druge konference pregleda Sporazuma Združenih narodov o čezconskih staležih rib in staležih izrazito selivskih rib; |
| --- | --- |

(b)

v celoti izvajajo priporočila z druge konference pregleda Sporazuma Združenih narodov o čezconskih staležih rib in staležih izrazito selivskih rib;

| (c) | uskladijo ukrepe, zlasti za spremljanje, kontrolo, nadzor in izvrševanje, ter se pri tem dogovorijo tudi o odvračilnih kaznih in sankcijah; |
| --- | --- |

(c)

uskladijo ukrepe, zlasti za spremljanje, kontrolo, nadzor in izvrševanje, ter se pri tem dogovorijo tudi o odvračilnih kaznih in sankcijah;

| 78. | poziva države članice, naj sprejmejo pomemben sveženj predlogov Parlamenta in Komisije v okviru revizije Direktive 2008/98/ES o odpadkih, ki skupaj sestavljajo usklajeno novo politiko EU za delitev odgovornosti med vsemi deležniki na področju odpadkov in preprečevanje odlaganja odpadkov na kopnem in v morskem okolju; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi učinkovito politiko prilagajanja podnebnim spremembam na obalnih in morskih območjih, predvsem z uvedbo konkretnih ukrepov za zaščito obalnih in morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opozarja, da morajo biti od januarja 2016 vsa plovila EU z dolžino čez vse več kot 24 m ali bruto tonažo 100 ali več, ki izvajajo ribolov v EU, in vsa plovila EU z dolžino čez vse več kot 15 m, ki izvajajo ribolov zunaj evropskih voda, označena s številkami Mednarodne pomorske organizacije (IMO), da se izboljša identifikacija plovil kot orodje v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; spodbuja EU, naj uvede zahtevo po številki IMO za plovila, ki ne plujejo pod zastavo EU, v skladu z zahtevami, ki veljajo za plovila EU (z dolžino čez vse več kot 15 m), ki se navede na potrdilu o uvozu ulova, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in pomoč državam članicam pri kontrolah uvoza; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo stroškovno učinkovite dejavnosti in instrumente ter sodelovanje pri okolju prijaznih dejavnostih, ki temeljijo na tveganjih, za čiščenje morskih odpadkov v rekah ter na obalnih in morskih območjih glede na nacionalne razmere na vseh ravneh; v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj olajšajo financiranje, javno-zasebna partnerstva in krepitev zmogljivosti ter razvijejo in uporabljajo mednarodna merila za skupne ukrepe odstranjevanja odpadkov ter čiščenja in obnove območij, pri čemer naj upoštevajo količine, prebivalstvo, občutljivost ekosistema in izvedljivost; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da je treba v upravljanje svetovnih oceanov vključiti delo na morju in pri njem upoštevati človekove pravice; poziva Komisijo, naj sprejme ciljne ukrepe za spodbujanje standardov dostojnega dela v svetovni ribiški industriji in s tem prizna povezavo med zlorabo delovne sile in kršitvijo človekovih pravic ter netrajnostnimi in uničujočimi ribiškimi praksami, zlasti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za preprečitev, da ribiški proizvodi, ki so jih ujeli delavci, ki so žrtve trgovine z ljudmi ali drugih zlorab delovne sile in kršitev človekovih pravic, dosežejo trge v EU, in sodeluje z akterji v industriji za spodbujanje uporabe mehanizmov potrebne skrbnosti, da bi jim omogočili, da take proizvode izločijo iz dobavnih verig; poziva države članice, naj Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela C 188 prenesejo v nacionalno zakonodajo in jo izvajajo; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da sta ključna rešitev za zmanjševanje morskih odpadkov boljše zbiranje in recikliranje trdnih odpadkov na kopnem, saj se večina morskih odpadkov ustvari na kopnem; poleg tega meni, da bi morala EU spodbujati celosten pristop k ravnanju z odpadki v vseh mednarodnih forumih, sporazumih in institucijah; zato poziva države članice, naj čim prej zaključijo delo v zvezi s svežnjem ukrepov za krožno gospodarstvo in takoj začnejo izvajati ambiciozne cilje za recikliranje ter spoštujejo cilje EU za zmanjšanje morskih odpadkov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj v mednarodnih forumih sodeluje pri razvoju jasnega trajnostnega okvira za biološko razgradljivo plastiko v vseh naravnih okoljih, tudi pri razvoju opredelitev pojmov in standardov; |
| --- | --- |

84.

| 85. | meni, da morajo države članice in Komisija sprejeti odločnejše ukrepe za spopadanje z nezakonitim izvozom in odmetavanjem plastičnih odpadkov, vključno s strožjim izvrševanjem pravil EU o pošiljkah ter strožjim spremljanjem in inšpekcijskimi pregledi v pristaniščih in vseh napravah za obdelavo odpadkov, pri čemer se morajo osredotočiti na domnevno nezakonite prevoze in se boriti proti izvozu odpadkov za ponovno uporabo (zlasti izrabljenih motornih vozil ter odpadne električne in elektronske opreme), zagotoviti pa morajo tudi, da se izvoženi odpadki oddajo v naprave, ki izpolnjujejo zahteve za okolju prijazno ravnanje z odpadki iz člena 49 uredbe o pošiljkah odpadkov; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva države članice, naj okrepijo ukrepe za izobraževanje in ozaveščanje o morskih odpadkih, uporabi plastike in učinku ravnanja posameznih potrošnikov na okolje, tako da njihove elemente vključijo v izobraževalne učne načrte na vseh ravneh, zagotavljajo izobraževalno gradivo in gradivo za doseganje posebnih interesnih skupin ter oseb različnih starosti, s katerim bi spodbudili spremembe v vedenju, ter organizirajo obsežne informacijske kampanje za državljane; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da je treba zmanjšati uhajanje dušika in fosforja v oceane, s čimer bi s temeljnimi spremembami v evropskem kmetijstvu zmanjšali evtrofikacijo, ki jo povzroča človek, med drugim z omejitvami uporabe gnojil, optimizacijo uporabe hranil glede na potrebe kmetijskih rastlin, previdnim načrtovanjem uporabe gnojil in vzpostavitvijo bolj trajnostnih oblik kmetijstva ter zmanjševanjem atmosferskih virov dušika, boljšim čiščenjem odpadne vode ter boljšim nadzorom razpršenih urbanih virov hranil, kot so cestni površinski odtoki in padavinska odpadna voda, ter z vmesnim pregledom skupne kmetijske politike obravnavati pritisk na morske ekosisteme; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za olajšanje sprejetja mednarodnih predpisov za omejevanje hrupa iz industrijskih dejavnosti, kot sta pomorski promet in seizmično raziskovanje, zlasti v biološko občutljivih habitatih, na primer tako, da predlagajo prilogo o onesnaževanju s hrupom h konvenciji MARPOL, ki bi bila podobna novo dodani prilogi o onesnaževanju zraka; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opozarja, da je zaradi obveznosti, sprejetih v okviru Pariškega sporazuma, izkoriščanje novih virov fosilnih goriv nerazumno in kontraproduktivno, zlasti če so na ekološko ranljivih območjih; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da vse vode ogroža vrtanje fosilnih goriv na morju; poudarja, da bi uporaba fosilnih goriv dodatno prispevala in pospešila podnebne spremembe, ki ogrožajo naš planet; meni, da mora EU sodelovati z mednarodnimi partnerji, da se pravično zmanjša vrtanje na morju in s tem prispeva k cilju nizkoogljičnega gospodarstva; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da bi moralo biti novo dovoljenje za raziskovanje nafte in plina skladno s strogimi previdnostnimi regulativnimi standardi na področju varstva okolja in varnosti raziskovanja, iskanja in proizvodnje nafte ali plina ter bi moralo vključevati zavezujoče zaveze o razgradnji raziskovalne infrastrukture, katere življenjska doba je načeloma omejena; |
| --- | --- |

91.

| 92. | izpostavlja velik potencial energije, proizvedene z valovanjem ali plimovanjem, ali temperaturnega gradienta in energije iz osmoze oceanov in morja; upošteva, da bi dolgoročno energija oceanov lahko postala ena najkonkurenčnejših in najgospodarnejših oblik proizvodnje energije; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja napredek držav članic pri vzpostavljanju pomorskega prostorskega načrtovanja; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za usklajeno izvajanje Direktive 2014/89/EU, da bi jo postavili kot zgled za svetovno uvedbo pomorskega prostorskega načrtovanja; zato poziva države članice, naj najpozneje do 31. marca 2021 pripravijo svoje načrte pomorskega prostorskega načrtovanja; poudarja, da ima to mednarodno in nadnacionalno razsežnost, in poziva Komisijo, naj začne pripravljati predloge za mednarodne smernice, pri čemer naj upošteva pomen sinergij in medsebojnih vplivov med kopnim in morjem ter s tem povezane procese, kot je celovito upravljanje obalnih območij, in naj vodi mednarodni forum o pomorskem prostorskem načrtovanju, pri katerem bodo sodelovali ustrezni deležniki in tretje države, ter naj ga promovira na svetovni ravni in zagotovi primere dobre prakse, da bi okrepili mednarodno sodelovanje, izboljšali upravljanje, varstvo in izkoriščanje oceanov, povečali preglednost in izboljšali izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ugotavlja, da je zaradi povečane dejavnosti v obalnih in morskih vodah vse bolj potrebno pomorsko prostorsko načrtovanje; poziva Komisijo, naj si prizadeva za nastanek mednarodnih smernic za pomorsko prostorsko načrtovanje in s sredstvi iz programov Obzorje 2020 in LIFE prispeva k razširitvi zaščitenih morskih območij po vsem svetu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo, naj podpre mednarodna prizadevanja za zaščito morske biotske raznovrstnosti, zlasti v okviru trenutnih pogajanjih o novem pravno zavezujočem instrumentu za ohranjanje in trajnostno rabo morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije; poziva Komisijo, naj okrepi zakonodajo, da se zagotovita ohranjanje in trajnostna uporaba morske biotske raznovrstnosti na območjih pod jurisdikcijo držav članic; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo podprla Konvencijo o biološki raznovrstnosti in konvencijo CITES; poudarja, da sta za zaščito morskih vrst in biotske raznovrstnosti nujna usklajen pristop pri izvajanju sklepov, sprejetih v okviru teh konvencij, ter večja skladnost mednarodnega dela z delom na evropski ravni; poudarja pomen nadaljnje zaščite morskih vrst v okviru konvencije CITES in potrebo po strogem upoštevanju konvencije za že zaščitene morske vrste; |
| --- | --- |

96.

| 97. | opozarja na pomen biotske raznovrstnosti kot temeljnega kamna naših oceanov, kjer ima pomembno vlogo za ohranjanje produktivnosti in funkcionalnosti morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ugotavlja, da bi bilo treba s skupno ribiško politiko (SRP) zagotoviti, da je ribolovna umrljivost določena na ravni, ki omogoča obnovo ribjih staležev, in nad ravnmi, s katerimi se lahko doseže največji trajnostni donos; poudarja, da so potrebne prakse trajnostnega upravljanja ribištva z izvajanjem ukrepov upravljanja, spremljanjem, nadzorom in izvrševanjem na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj; meni, da bi nadaljnji ukrepi lahko zajemali podpiranje porabe rib iz trajnostno upravljanega ribištva, previdnostnim pristopom in pristopom na podlagi ekosistema; pozdravlja trajnostne inovacije ribiškega sektorja in naložbe v selektivne metode ribolova ter njihov razvoj in uvajanje; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opozarja, da je treba za učinkovit boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu preprečiti, da bi kakršen koli ribiški proizvod iz te dejavnosti prišel na trge; spodbuja EU, naj z vsemi svojimi partnerstvi in na vseh mednarodnih forumih spodbuja prepoved ribiških proizvodov iz nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova na čim več trgih ter tako zmanjša dobičkonosnost te dejavnosti; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja pomen nadaljevanja in razširitve dvostranskih partnerstev, da bi bil boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu in prekomernemu izkoriščanju ribjih staležev učinkovit, drugače bi lahko imeli ukrepi EU le omejen učinek na sedanje razmere; |
| --- | --- |

100.

| 101. | predlaga, da bi morale države članice in tretje države bolj dosledno in učinkovito preverjati dokumentacijo o ulovu (potrdila o ulovu) in pošiljke, da bi zagotovile, da so ribe ulovljene zakonito; spodbuja države, naj sprejmejo ukrepe za zagotavljanje boljše usklajenosti med bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu ter trgovinsko in tržno politiko; poudarja, da bi EU morala v vseh mednarodnih sferah spodbujati, podpirati in izvajati potrebne ukrepe za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

101.

| 102. | izreka pohvalo vodilni mednarodni vlogi EU pri doseganju dejanskega napredka v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu in njeni močni zavzetosti za izvajanje učinkovitih ukrepov zoper ta pojav; opozarja na prizadevanja EU za okrepitev mednarodnih ukrepov proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu na dvostranski, regionalni in večstranski ravni, vključno z nadaljevanjem dvostranskih dialogov s tretjimi državami, uporabo instrumentov za sledenje plovilom in povečanjem vloge ključnih mednarodnih agencij, kot je Interpol; poziva organe držav članic, naj dejavno podpirajo prizadevanja Komisije za vzpostavitev elektronskega orodja za upravljanje potrdil o ulovu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ugotavlja, da je bil z uredbo EU za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, za odvračanje od njega in njegovo odpravljanje dosežen napredek, vendar bi bilo treba njeno izvajanje v vseh državah članicah še izboljšati ter povečati usklajenost s tretjimi državami, tako da na trgu EU ne bo nezakonito ulovljenih rib; poziva EU, naj izvaja pritisk na tretje države na tem trgu, naj ukrepajo in preprečijo, da se ribe, ulovljene v okviru nezakonitega, neprijavljenega ali nereguliranega ribolova, dajo na trg; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da se je treba hitro odzvati na invazivne vrste, ker vse bolj vplivajo na produktivnost ribištva in oceanov ter na biotsko raznovrstnost in so moteči dejavnik v naravnih ekosistemih; poziva države članice, naj tesneje sodelujejo druga z drugo in s tretjimi državami, tudi prek usklajenih in skupnih ukrepov ter izmenjave informacij, podatkov in dobre prakse; |
| --- | --- |

104.

| 105. | izjavlja, da bi bila možna rešitev za preprečitev vnašanja invazivnih tujerodnih vrst lahko izmenjava balastne vode; poudarja, da naj bi sicer kmalu začela veljati konvencija Mednarodne pomorske organizacije o upravljanju balastnih voda, s katero naj bi ta problem obvladali, vendar bo njeno uspešno izvajanje odvisno od širše ratifikacije; |
| --- | --- |

105.

| 106. | spodbuja Komisijo, naj vodi in spodbuja pomorsko prostorsko načrtovanje na svetovni ravni, da bi zmanjšali pritisk na morsko okolje in olajšali razvoj trajnostnih modrih gospodarstev; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisijo, naj pospeši delo ter okrepi sodelovanje in usklajevanje pri razvoju interoperabilnih sistemov za dokumentiranje ulova in sledljivosti ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisije in države članice, naj odločno ukrepajo in prepovejo nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, odpravijo subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribištvu, in naj ne uvajajo novih subvencij, med drugim s pospeševalnim delom za zaključek pogajanj v okviru Svetovne trgovinske organizacije o tej zadevi, pri čemer je treba priznati, da bi morala biti ustrezna in učinkovita posebna in drugačna obravnava držav v razvoju in najmanj razvitih držav sestavni del teh pogajanj; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo prispevala k doseganju globalnega cilja 10 % morskih in obalnih območij, ki naj do leta 2020 postanejo zavarovana morska območja, in sicer tako, da bo zagotovila možnosti financiranja za določitev zavarovanih morskih območij in izmenjavo dobrih praks, kot je določeno v cilju trajnostnega razvoja št. 14.5; ugotavlja, da so zaščitena morska območja ekološko in socialno-ekonomsko koristna ter so pomembno orodje za upravljanje ribolovnih dejavnosti ter za zagotavljanje varovanja drstišč; opozarja zlasti na pomen ekološko in biološko pomembnih območij, kot so opredeljeni v Konvenciji o biološki raznovrstnosti, ter potrebo po njihovi ohranitvi, da bi podprli zdrave, delujoče oceane in številne naloge, ki jih opravljajo; pozdravlja namero Komisije, da bo spodbujala in okrepila ukrepe za upravljanje zavarovanih morskih območij, zlasti z razvijanjem skladnih in povezanih omrežij teh območij; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo naložbam v socialni kapital, da se bo zagotovilo boljše upravljanje oceanskih in obalnih virov; zelo spodbuja zlasti vključevanje žensk in mladih v programe temeljnega izobraževanja o oceanih in posvetovanja deležnikov na področju oceanov; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poudarja, da mora Komisija predlagati ukrepe za dodatno okrepitev morskih in pomorskih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v okviru pobude Obzorje 2020 in programa, ki je njen naslednik; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za izvajanje in zagotavljanje celovitega pristopa, da se zagotovijo ekološka doslednost in povezljivost omrežij zavarovanih morskih območij in njihovo učinkovito oblikovanje ter upravljanje in ocenjevanje v okviru učinkovitega postopka pomorskega prostorskega načrtovanja, da bi dosegle svoj polni potencial za zaščito morske biotske raznovrstnosti; obžaluje, da so trenutno manj kot 3 % svetovnih oceanov določeni za popolnoma zavarovane morske rezervate; poziva države članice, naj povečajo število imenovanih zaščitenih morskih območij glede na cilj trajnostnega razvoja št. 14, da bi zagotovili ohranitev vsaj 10 % obalnih in morskih območij; spodbuja države članice k razvijanju skladnih in povezanih omrežij zavarovanih morskih območij; poziva Komisijo in Svet, naj v pogajanjih o ohranjanju in trajnostni rabi biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije uporabita znanstvena spoznanja o biotski raznovrstnosti, ki so v okviru meril za določitev zavarovanih morskih območij; spodbuja države članice, naj zagotavljajo povezljivost instrumentov in razvijajo morsko prostorsko načrtovanje, da bi bolje združevali zavarovana morska območja z drugimi učinkovitimi ohranitvenimi ukrepi; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poudarja, kako pomembno je varovati biotsko raznovrstnost z zagotavljanjem, da učinkovito upravljano, ekološko dosledno omrežje zavarovanih morskih območij, ohranitvenih območij in morskih območij Natura 2000 do leta 2020 zajema vsaj 10 % vseh evropskih morij in morskih območij, da bi dosegli cilj trajnostnega razvoja št. 14.5; spodbuja napredek pri doseganju cilja 30 % zavarovanih morskih območij do leta 2030, ki sta ga podala Svetovna zveza za varstvo narave in svetovni kongres o parkih, kjer je to možno; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva k okrepitvi izvajanja omrežja Natura 2000 v morskem okolju prek opredelitve in upravljanja teh območij, zlasti na odprtem morju; ponovno zahteva vzpostavitev enakovrednega posebnega in trajnostnega sistema zaščite biotske raznovrstnosti v francoskih najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva k okrepitvi prizadevanj za povečanje temeljnega izobraževanja o oceanih v Evropi, in sicer s tesnejšim sodelovanjem in izmenjavo med raziskovalci, deležniki, nosilci odločitev in javnostjo, z velikim poudarkom na izobraževalnih programih o pomembnosti oceanov in morja ter informacijah o poklicnih poteh v modrem gospodarstvu; |
| --- | --- |

115.

| 116. | spodbuja države članice, naj povečajo zaščito in odpornost morskih in obalnih ekosistemov, zlasti koralnih grebenov in mangrov, in se v zvezi s tem pridružijo mednarodni pobudi za koralne grebene; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva države članice, naj najmanj razvite države in zlasti majhne otoške države v razvoju podpirajo pri boljšem izvajanju konvencije MARPOL in s tem varujejo okolje in načine preživljanja oseb na pristaniških območjih; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poziva Komisijo in države članice, naj prek različnih skladov EU izvedejo potrebne naložbe za vzpostavitev okolja, ugodnega za razvoj obnovljivih virov energije morja, da bi v celoti izkoristili potencial evropskih morij; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Komisijo, naj poveča mednarodna prizadevanja za vzpostavitev usklajenega regulativnega okvira za raziskovanje in izkoriščanje rudnin v globokem morju, ki bo temeljil na previdnostnem pristopu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poziva Komisijo in države članice k izvajanju prednostnih ukrepov, sprejetih na konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, v zvezi z morsko in obalno biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

120.

| 121. | meni, da bi bilo treba zaradi preprečevanja nadaljnjih večjih pomorskih nesreč pripraviti sveženj o pomorski varnosti „Erika IV“ in da bi bilo treba v okviru tega svežnja upoštevati okoljsko škodo, povzročeno morskim vodam z obstoječo zakonodajo EU; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva Komisijo, naj v zakonodaji EU zagotovi priznanje obstoja ekološke škode, ločeno od gospodarske, materialne in moralne škode, in naj prispeva k njenemu mednarodnemu priznanju; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisijo k večji usklajenosti njenih notranjih in zunanjih politik v zvezi z upravljanjem in zaščito virov, biotske raznovrstnosti in oceanov; |
| --- | --- |

123.

| 124. | poudarja, da je razvoj obnovljivih virov energije morja na otoških ozemljih prava priložnost za trajnostni razvoj teh območij in tudi znaten vir potenciala za EU in preostali svet; poziva Evropsko komisijo, naj da pobudo za globalno strategijo za otoška ozemlja, da se vzpostavi nov gospodarski model, prilagojen njihovim posebnostim, ki bi temeljil na energetski neodvisnosti in razvoju obnovljivih virov energije morja; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva Komisijo in države članice, naj prek različnih skladov Unije podprejo potrebne naložbe v otoških in najbolj oddaljenih regijah, da bi omogočili razvoj obnovljivih virov energije morja in tako prispevali k energetski neodvisnosti teh ozemelj; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva Komisijo, naj podpre izobraževanje in usposabljanje v novih poklicih, povezanih s trajnostnim modrim gospodarstvom, in ju spodbuja, zlasti na območjih z velikim potencialom, kot so pomorske, otoške in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva k oblikovanju krovne povezane evropske politike za oceane z notranjo in zunanjo komponento za vse politike, povezane z oceani (za raziskave, okoljsko, energetsko, prometno, ribiško, kohezijsko, sosedsko politiko, za mednarodno trgovino itd.) na podlagi temeljnih ciljev ohranjanja morskega okolja in zagotavljanja trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

127.

Obravnava vse večjega števila emisij iz pomorskega prometa

| 128. | ugotavlja, da je v tretji študiji Mednarodne pomorske organizacije o toplogrednih plinih iz leta 2014 navedeno, da naj bi se emisije CO2 iz pomorskega prometa, odvisno od prihodnjega gospodarskega in energijskega razvoja, do leta 2050 povečale za 50 % do 250 %, medtem ko je v študiji Parlamenta iz leta 2015 o ciljih zmanjšanja emisij v mednarodnem letalstvu in pomorskem prometu navedeno, da bi se lahko, če bo akcijski načrt Mednarodne pomorske organizacije za boj proti podnebnim spremembam ponovno preložen, delež pomorskih emisij CO2 v svetovnih emisijah toplogrednih plinov do leta 2050 znatno povečal na 17 % za pomorski promet; zato poudarja, da bi že sam pomorski promet porabil velik delež preostalega proračuna za toplogredne pline za omejitev zvišanja temperature na bistveno manj kot 2o C; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da so potrebni nujni globalni ukrepi za zmanjševanje škodljivih učinkov naraščajočega atmosferskega ogljika na oceanske ekosisteme in zdravje, zlasti v okviru Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konference Združenih narodov o spremembi podnebja; izpostavlja, da ti škodljivi učinki med drugim zajemajo zviševanje temperature oceanov, zakisovanje obale in oceanov, zviševanje gladine morja, spremembe v kroženju vode v oceanih in obalno erozijo ter izredne vremenske razmere, zmanjševanje pokritosti s polarnim ledom, spremembe slanosti, razpoložljivost hranil in deoksigenacijo, v naravi pa so lahko kumulativni; poudarja, kako pomembni so dobro delujoči ekosistemi za povečanje odpornosti oceanov; znova poudarja, da je nujno treba obravnavati te učinke, saj ovirajo ključno vlogo oceana, ki uravnava podnebje, je ponor ogljika, vir biotske raznovrstnosti, ključni vir hranil in načinov preživetja ter energetskih in ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ponavlja, da morajo v skladu s Pariškim sporazumom vsi sektorji gospodarstva prispevati k zmanjšanju emisij CO2; poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, naj sprejme jasen cilj glede emisij in ukrepe za zmanjševanje s hitrim učinkom do leta 2018, da bi zmanjšali morske emisije CO2 na svetovni ravni v skladu s cilji, določenimi v Pariškem sporazumu; poleg tega ugotavlja, da se zaradi pomanjkanja primerljivega sistema, ki bi deloval v okviru Mednarodne pomorske organizacije, emisije CO2 iz pristanišč Unije in med plovbo v pristanišča pristanka Unije in iz njih morajo upoštevati pri sistemu EU za trgovanje z emisijami ali primerljivem mehanizmu oblikovanja cen, ki bo začel delovati čimprej, najkasneje pa do leta 2023; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ponavlja, da bi bilo treba spodbujati uporabo utekočinjenega zemeljskega plina iz bioloških virov, s čimer bi lahko razogljičili sektor pomorskega prometa, uporabo biogoriv v prevozu pa bi bilo treba rezervirati predvsem za sektor pomorskega prometa, v katerem je utekočinjeni zemeljski plin iz bioloških virov že napredno gorivo iz obnovljivih virov; meni, da bi bilo treba pri razvoju infrastrukture iz Direktive 2014/94/EU upoštevati uporabo utekočinjenega zemeljskega plina iz bioloških virov v pomorskem sektorju, v katerem trenutno ne obstaja veliko drugih možnih goriv iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poudarja vlogo, ki bi jo zemeljski plin, zlasti utekočinjeni zemeljski plin, lahko imel pri prehodu v smeri razogljičenja sektorja prevoza, zlasti v pomorskem prometu, saj bi pomagal zmanjšati emisije CO2 in onesnaževala zraka; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo in spodbujajo uvedbo omejitev hitrosti za ladje na ravni Mednarodne pomorske organizacije, da bi zmanjšali emisije, ob tem pa naj upoštevajo projektni indeks energijske učinkovitosti in načrt upravljanja energijske učinkovitosti ladij ter dejstvo, da so omejitve hitrosti v cestnem in železniškem sektorju povsem običajne; poudarja, da notranje in zunanje ekonomske koristi nižjih ladijskih hitrosti pretehtajo nad stroški; ugotavlja, da je sorazmerno lahko spremljati in izvrševati zmanjševanje hitrosti, ki tudi ni veliko upravno breme za deležnike; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poudarja, da ima električna energija z obale ključno vlogo pri doseganju bolj zelenega pomorskega prometa, saj ladjam omogoča, da izklopijo svoje motorje in se priključijo na električno omrežje, ki proizvaja električno energijo za dejavnosti hotelirstva, raztovarjanja in natovarjanja v pristanišču in ko so zasidrane; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za spodbujanje in podpiranje uporabe električne energije z obale pri vseh ladjah, ki se zasidrajo v evropskih pristaniščih, s čimer bi preprečili emisije iz motorjev v pristaniških vodah ter zmanjšale onesnaževala in emisije toplogrednih plinov, hrup, vibracije in obrabo motorja; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva, naj se vzpostavi globalni tržni mehanizem, kakršen je mehanizem za določanje cen emisij, ki se v okviru Mednarodne pomorske organizacije uporablja za emisije iz mednarodnega pomorstva, a ob posebnem upoštevanju regij, ki so popolnoma odvisne od pomorskega prometa, zlasti najbolj oddaljenih in otoških regij in držav; |
| --- | --- |

135.

| 136. | poziva, naj Medvladni odbor za podnebne spremembe skupaj z Mednarodno pomorsko organizacijo ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja glede vpliva emisij CO2 in drugih emisij iz pomorskega prometa na svetovno podnebje izvede oceno učinka pomorskega prometa, in sicer po zgledu posebnega poročila tega odbora o letalstvu in svetovnemu ozračju za sektor zračnega prevoza; |
| --- | --- |

136.

| 137. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno sodelujejo pri hitrem zaključku dolgotrajnega delovnega načrta Mednarodne pomorske organizacije za zmanjšanje emisij črnega ogljika iz ladij, ki plujejo na območju Arktike, da bi upočasnili hitro zviševanje temperatur na polarnih območjih; |
| --- | --- |

137.

| 138. | poziva Komisijo, naj najpozneje do leta 2020 pripravi predlog o uporabi električne energije, proizvedene na kopnem, in namestitvi naprav zanjo v ladjah, ki so zasidrane v pristaniščih EU, da bi zmanjšali emisije na pristaniških območjih; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poudarja, da je potrebna revizija direktive o pristaniških sprejemnih zmogljivostih (2000/59/ES), in poziva države članice in Komisijo, naj skupaj z Mednarodno pomorsko organizacijo, tretjimi državami in industrijo sprejmejo strategijo za razogljičenje pomorskega sektorja v skladu s cilji Pariškega sporazuma in ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi mednarodnega sistema na področju spremljanja in preverjanja emisij toplogrednih plinov ter poročanja o njih; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisijo, naj spodbuja potrebne fiskalne pogoje za spodbujanje uporabe električne energije s kopnega za ladje v pristaniščih EU in sprejemanje obnovljivih tehnologij v pomorskem sektorju, zlasti jader, akumulatorjev in gorivnih celic, predvsem za prevoz po morju na kratkih razdaljah; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva zadevne organe, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje za emisije žveplovih in dušikovih oksidov po vsej EU, tako da prilagodijo ustrezne mejne vrednosti na najnižje veljavne ravni; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poziva Komisijo, naj prouči in predlaga ukrepe za bistveno zmanjšanje emisij dušikovih oksidov iz obstoječe flote, vključno z oceno učinka morebitne uvedbe davka na dušikove okside in sistema sklada, da bi se hitro in učinkovito dosegla bistvena zmanjšanja emisij; |
| --- | --- |

142.

| 143. | poziva države članice in Komisijo, naj predlagajo pravne in tehnične ukrepe za dodatno zmanjšanje trdnih delcev in emisij črnega ogljika; |
| --- | --- |

143.

| 144. | poudarja, da so najbolj oddaljene regije pomembne v pomorskem kontekstu, zlasti zaradi lege v Atlantskem in Indijskem oceanu, saj delujejo kot laboratoriji za preučevanje in preprečevanje vplivov podnebnih sprememb na biotsko raznovrstnost in morske ekosisteme ter imajo velik potencial za razvoj obnovljivih virov energije in modre biotehnologije; poudarja, da je treba oblikovati inovativne programe in zagotoviti ustrezno financiranje za vzpostavitev centrov za raziskave in razvoj v najbolj oddaljenih regijah; zato poziva, naj se vzpostavi pomorski grozd najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

144.

Krepitev mednarodnega raziskovanja oceanov in podatkov

| 145. | poudarja, da je treba razviti inovativne storitve za javne in zasebne akterje, kot so vozlišča znanja in omrežja, da se pridobi dobro znanje o okoljskem stanju morskih voda, okrepi izmenjava znanstvenih podatkov, dobrih praks in strokovnega znanja ter v celoti izvajajo ukrepi načrta znanje o morju 2020 (SWD(2014)0149); v zvezi s tem pozdravlja polno delovanje službe programa Copernicus za spremljanje morskega okolja in medvladne skupine za opazovanje zemlje (GEO); poziva Komisijo, naj vzpostavi zmogljivosti na podlagi programa Copernicus za spremljanje emisij toplogrednih plinov, vključno z emisijami CO2, kar bi boju proti podnebnim spremembam zagotovilo veliko dodano vrednost; |
| --- | --- |

145.

| 146. | nestrpno pričakuje predloge Komisije za uskladitev raziskovalnih in opazovalnih dejavnosti EU z mednarodnimi partnerji ter preiskavo načinov za izboljšanje kakovosti raziskav, med drugim z razširitvijo obstoječih raziskav ter opazovalnih orodij in dejavnosti EU, vključno z Evropsko mrežo za pomorsko opazovanje in podatke (EMODnet), s katero bi vzpostavili skupno podatkovno bazo, evropskim programom za opazovanje Zemlje (Copernicus), evropskim sistemom globalnega opazovanja oceanov (EuroGOOS) in pobudo skupnega načrtovanja programov „Zdrava in produktivna morja in oceani“ (PSNP Oceani), vse s ciljem oblikovanja mednarodne morske in pomorske mreže podatkov; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poziva, da bi inovativne, preizkušene in selektivne ribolovne tehnike, ki bi jih spremljali v tesnem sodelovanju z znanstvenimi ustanovami in brez nacionalnega protekcionizma, na evropski ravni brez omejitev pravno odobrili in vključevali; |
| --- | --- |

147.

| 148. | poziva k povečanim naložbam v znanstvene raziskave, da bi izboljšali razumevanje naših oceanov; ugotavlja, da je 95 % tega področja še neraziskanega; |
| --- | --- |

148.

| 149. | poudarja pomen delitve raziskav in podatkov pomorske znanosti in tehnologije z znanstvenimi skupnostmi iz tretjih držav; poudarja, da sta spodbujanje nadaljnjih naložb v pomorsko znanost v tretjih državah ter vzpostavitev mednarodnih omrežij, preko katerih je mogoče deliti rezultate in informacije, zelo pomembna za razvoj bolj trajnostnega ribolova, boljšega pomorskega upravljanja in reševanje skupnih težav z oceani; |
| --- | --- |

149.

| 150. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da majhne otoke zelo ogroža obalna erozija, saj lahko na njihova obalna okolja zaradi podnebnih sprememb zelo vplivajo naraščanje morske gladine ter trendi kroženja vode in morskega ekosistema; poudarja, da obstoječi veliki evropski centri za zbiranje podatkov ne vsebujejo naborov podatkov o ravnovesju mase usedlin, ki so potrebni za razumevanje sprememb obale in obalne erozije na ravni majhnih otokov; zato poudarja, da je nujno treba razviti in uporabljati inovativne, najsodobnejše tehnologije za zbiranje, ocenjevanje in spremljanje obalne erozije, obalnih in morskih pogojev ter okoljskih parametrov majhnih otokov v EU; poziva Komisijo in države članice, naj take projekte podprejo; |
| --- | --- |

150.

| 151. | poudarja, da je pomembno omogočati poznavanje morskega dna, morskih vrst in habitatov ter zbiranje geoloških, batimetrskih, seizmičnih, vulkanskih, kemičnih, hidroloških, atmosferskih in meteoroloških podatkov o oceanih, zlasti za razvoj obnovljivih virov energije morja in vzpostavitev zavarovanih morskih območij; zato spodbuja opazovanje in znanstveno raziskovanje oceanov ob ustreznem upoštevanju okolja in morskih ekosistemov ter z namenom trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

151.

| 152. | ugotavlja, da je zagotavljanje natančnih podatkov v ribiškem sektorju nadvse pomembno, saj je to ključni pogoj za dobro upravljanje oceanov; poudarja, da je treba za dosego tega cilja zagotoviti ustrezna in stvarna finančna sredstva; meni, da je treba sodelovanje in usklajenost z mednarodnimi partnerji izboljšati na podlagi primera EMODnet ter v skladu s sporočilom skupine G7 iz Cukube; |
| --- | --- |

152.

| 153. | spodbuja, naj se več virov nameni poglabljanju znanja o morju in razumevanja oceanov s posebnim poudarkom na znanstvenih raziskavah morja, zbiranju novih podatkov, platformah za izmenjavo znanja in souporabo podatkov ter spodbujanju razvoja politike in odločanja na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov; ponavlja, kako pomemben je previdnostni pristop, če ustrezni znanstveni dokazi niso na voljo; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo znanstveno znanje, izmenjavo podatkov in prenos tehnologij, da bi prispevali k varstvu in trajnostni uporabi oceanov; poziva k nadaljevanju in krepitvi pobud, sodelovanja ter vlaganja v raziskave in morske inovacije na svetovni ravni; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poudarja, da bi moralo upravljanje oceanov temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanju, in zato poziva k večjim raziskavam in inovacijam za upravljanje oceanov in njihovih virov na način, ki zagotavlja ohranjanje in obnovo morskih ekosistemov, vključno s trajnostnim izkoriščanjem njegovih virov; |
| --- | --- |

155.

| 156. | poudarja, da je treba nadaljevati raziskovanje nevarnosti, ki jo predstavljajo katastrofalna razlitja nafte in kumulativni učinki pogostejših razlitij na oceansko okolje, da bi zagotovili, da odločitve o izvajanju dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja na morju temeljijo na točnih in najnovejših znanstvenih spoznanjih; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo raziskave ter spodbujajo multidisciplinarne pristope in partnerstva med gospodarskimi in javnimi deležniki, da bi razvijali znanstveno znanje o oceanih; |
| --- | --- |

157.

| 158. | poudarja, da je treba več virov nameniti znanstvenim raziskavam morja, kot so interdisciplinarne raziskave in trajnostno opazovanje oceanov in obale, ter zbiranju in souporabi podatkov in izmenjavi znanja, vključno tradicionalnega, da bi povečali znanje o oceanih, bolje razumeli razmerje med podnebjem in zdravjem ter produktivnostjo oceanov, okrepili razvoj usklajenih sistemov zgodnjega opozarjanja o izrednih vremenskih razmerah in pojavih, spodbujali odločanje na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov ter znanstvene in tehnološke inovacije in okrepili prispevek biotske raznovrstnosti morja k razvoju držav v razvoju, zlasti majhnih otoških držav v razvoju in najmanj razvitih držav; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poziva Komisijo, naj na evropski ravni vzpostavi in na mednarodni ravni spodbuja raziskovanje, opazovanje, zbiranje in izmenjavo podatkov v zvezi z dejavnostjo vulkanskih otokov in oceanskih vulkanov ter njihove povezave z oceani; poudarja, da bi najbolj oddaljene regije lahko imele glavno vlogo na tem področju; |
| --- | --- |

159.

| 160. | izpostavlja, da ima energija iz obnovljivih virov v morju in oceanih precejšen potencial za doseganje podnebnih in energetskih ciljev ter diverzifikacijo virov energije; poudarja, da so potrebne dodatne raziskave o valovih, tokovih in slanosti ter da je treba razviti ustrezna merila za okoljsko trajnost; |
| --- | --- |

160.

| 161. | opozarja, da je eden od ciljev strategije modre rasti izboljšati oceanografsko znanje; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo partnerstva na področju pomorskih raziskav in znanosti z mednarodnimi akterji in okrepijo tista, ki že obstajajo, kot je pobuda BlueMed; |
| --- | --- |

161.

| 162. | pozdravlja podporo EU prek programov za morske in pomorske raziskave in za inovacije, ki jih financira okvirni program; poziva Komisijo, naj to podporo ohranja; |
| --- | --- |

162.

| 163. | poziva, naj se za podpiranje morskih in pomorskih raziskovalnih in inovacijskih ukrepov zagotovijo zadostna finančna sredstva, zlasti v sektorjih, katerih dejavnosti se osredotočajo na raziskave in inovacije, povezane z oceani; |
| --- | --- |

163.

| 164. | podpira nadaljnje izvajanje določb izjave iz Galwaya iz leta 2013 in spodbuja vzpostavitev podobnih oblik sodelovanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

164.

| 165. | poudarja, da sta za razvoj boljšega in bolj trajnostnega ribištva in upravljanja morskih ekosistemov ter obravnavanje skupnih izzivov na področju oceanov izredno pomembna spodbujanje dodatnih naložb v pomorsko znanost, ki se izvedejo skupaj s tretjimi državami, kot je izjava iz Galwaya iz leta 2013, in naložb v skupne raziskovalne projekte v državah v razvoju ter vzpostavljanje mednarodnih mrež za souporabo rezultatov in informacij; |
| --- | --- |

165.

| 166. | ponavlja, kako pomembno je sodelovanje z mednarodnimi partnerji, da se okrepijo kartiranje, opazovanje in raziskave v Sredozemlju, Črnem morju in Atlantiku v skladu s pobudo BlueMed, izjavo iz Beléma in Galwaysko izjavo ter globalnimi ali regionalnimi zavezništvi, kot je Belmont Forum; |
| --- | --- |

166.

| 167. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo do leta 2018 predlagala uskladitev EMODnet z drugimi mednarodnimi prizadevanji za zbiranje podatkov o morju: v zvezi s tem opozarja na pomembnost zaveze Unije ciljem trajnostnega razvoja OZN in zlasti ciljema trajnostnega razvoja št. 14.A in 14.A.1 ter sporočilu ministrov skupine G7 za znanost in tehnologijo iz Cukube; poziva Komisijo in države članice, naj mednarodne partnerje spomnijo na njihove zaveze spodbujanju dostopne, interoperabilne in odprte znanosti; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku pri doseganju resnično globalnih platform za opazovanje oceanov; |
| --- | --- |

167.

| 168. | v skladu s pobudo OZN „Naš ocean, naša prihodnost: poziv k ukrepanju“ poziva k temeljitim ocenam razmer v oceanih na podlagi znanosti in tradicionalnih sistemov znanja; |
| --- | --- |

168.

| 169. | poudarja, da je potreben prehod na sisteme opazovanja oceanov, dostop do podatkov o morju in ravnanje z velikimi količinami podatkov (tudi v modrem oblaku), ki je v skladu s sporočilom iz Cukube prilagojen namenu; |
| --- | --- |

169.

| 170. | spodbuja, naj se več virov nameni poglabljanju znanja o morju in razumevanja oceanov s posebnim poudarkom na znanstvenih raziskavah morja, zbiranju novih podatkov, platformah za izmenjavo znanja in souporabo podatkov ter spodbujanju razvoja politike in odločanja na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov; ponavlja, kako pomemben je previdnostni pristop, če ustrezni znanstveni dokazi niso na voljo; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poziva države članice, regionalne in lokalne organe ter zasebne subjekte, naj prek Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope vlagajo predvsem v inovacijske projekte, modro biotehnologijo, rabo čistih virov energije za boljše spodbujanje ekološke infrastrukture in pomorskega prometa in za varstvo ekosistemov in biotske raznovrstnosti oceanov; poleg tega poziva države članice, naj se osredotočijo na alternativna in nekonvencionalna goriva za plovila, na primer utekočinjeni zemeljski plin, ter na projekt za modre koridorje plina, ki bi povezovali otoke, da bi z uporabo obstoječih finančnih sredstev spodbudili in prilagodili infrastrukturo, na primer terminale za utekočinjeni zemeljski plin kot premostitveno tehnologijo; poziva Komisijo, naj oblikuje oceanska partnerstva med glavnimi deležniki na tem področju, da bi se okrepilo sodelovanje, skladnost politik in usklajevanje v zvezi z vprašanji, ki so pri upravljanju oceanov v skupnem interesu, na primer glede modre rasti in pri izmenjavi primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

171.

| 172. | ugotavlja, da bodo zaradi avtomatizacije in digitalizacije pomorskega sektorja potrebne boljše digitalne veščine in kvalifikacije, in poudarja, da je to priložnost za pritegnitev mladih; poziva Komisijo, naj pripravi pobude v zvezi s tem in oblikuje skupne pobude za priznavanje kvalifikacij in spodbujanje različnih morskih in pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

172.

| 173. | obžaluje, da v skupnem sporočilu o mednarodnem upravljanju oceanov ni niti omenjen obalni in pomorski turizem, saj precej zadeva obalne, otoške in najbolj oddaljene regije pa tudi lokalni turistični sektor, v katerem so dejavna predvsem mala in srednja podjetja; poziva k izvajanju evropske strategije za turizem v okviru mednarodnega foruma za oceane, tako da bi v vseevropski dialog za izmenjavo primerov dobre prakse pri pametnem upravljanju obalnega in pomorskega turizma pritegnili regije in obalne lokalne organe; vztraja, da v strategiji Komisije o plastičnih in drugih morskih odpadkih ne bi smeli spregledati obalnih območij, saj motnje v morskem okolju izredno negativno vplivajo na privlačnost za turiste, imajo pa tudi neizogiben gospodarski in podnebni vpliv na vse dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

173.

| 174. | poziva k večjim prizadevanjem za okrepitev raziskav in inovacij, kar bo omogočalo boljše upravljanje oceanov, tako da bo zagotovljeno ohranjanje in obnavljanje morskih ekosistemov in trajnost teh virov, s tesnejšim sodelovanjem in izmenjavo med raziskovalci, deležniki, odločevalci in javnostjo pa bi spodbujali tudi pismenost o oceanih v Evropi in po svetu, da bi izboljšali izobraževanje o oceanih in poklicnih možnostih v modrem gospodarstvu; poziva, naj se v skladu z dokumentom OZN „Naši oceani, naša prihodnost: ukrepajmo“ temeljito oceni stanje oceanov na podlagi sistemov znanstvenega in tradicionalnega znanja; |
| --- | --- |

174.

| 175. | poudarja, da je v proces približevanja mednarodnega upravljanja oceanov državljanom EU pomembno vključiti lokalne organe obalnih in najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 60.

(2)  Glej sprejeta besedila, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 in P8_TA(2017)0072.

(3)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(4)  UL L 365, 31.12.1994, str. 10.

(5)  UL L 182, 16.7.1999, str. 1.

(6)  UL L 269, 21.10.2000, str. 34.

(7)  UL L 266, 26.9.2006, str. 1.

(8)  UL L 197, 24.7.2012, str. 38.

(9)  UL L 321, 5.12.2011, str. 1.

(10)  UL L 251, 16.9.2016, str. 77.

(11)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(12)  UL L 123, 19.5.2015, str. 55.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0035.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0093.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0478.

(16)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 70.

(17)  UL C 75, 26.2.2016, str. 24.

(18)  Plastic waste inputs from land into the ocean (Vnos plastičnih odpadkov s kopnega v oceane), Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, zvezek št. 347, izdaja št. 6223, 13. februar 2015, str. 768–771.

(19)  Marine Plastic Debris and Microplastics (Plastični morski odpadki in mikroplastika), UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve

(20)  Evropska agencija za okolje, The impact of international shipping on European air quality and climate forcing (Vpliv mednarodnega pomorskega prometa na evropsko kakovost zraka in nasilno spreminjanje podnebja), 2013.

(21)  Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V., in Papaefthimiou, S. (2015), Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits (Električna energija z obale v Evropi: potencial in koristi za okolje), Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240.

(22)  UL C 265, 11.8.2017, str. 65.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Ženske, enakost spolov in podnebna pravičnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 ter konvencij OZN o človekovih pravicah ter pripadajočih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948 ter konvencij OZN o človekovih pravicah ter pripadajočih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje iz leta 1995 s četrte svetovne konference, zlasti ključnega področja K (ženske in okolje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje iz leta 1995 s četrte svetovne konference, zlasti ključnega področja K (ženske in okolje),

| — | ob upoštevanju demografskih raziskav za prilagajanje podnebnim spremembam, ki jih je pripravil Sklad OZN za prebivalstvo in združuje podatke o prebivalstvu z geografijo podnebnih nevarnosti ter s tem zagotavlja politično orodje za zmanjševanje tveganja nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju demografskih raziskav za prilagajanje podnebnim spremembam, ki jih je pripravil Sklad OZN za prebivalstvo in združuje podatke o prebivalstvu z geografijo podnebnih nevarnosti ter s tem zagotavlja politično orodje za zmanjševanje tveganja nesreč,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji, ki je začela veljati decembra 1996, zlasti člena 5 splošnih določb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji, ki je začela veljati decembra 1996, zlasti člena 5 splošnih določb,

| — | ob upoštevanju 18. konference pogodbenic (COP 18) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) v Dohi (Katar) od 26. novembra do 8. decembra 2012, (sklep 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18. konference pogodbenic (COP 18) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) v Dohi (Katar) od 26. novembra do 8. decembra 2012, (sklep 23/CP.18),

| — | ob upoštevanju 20. konference pogodbenic (COP 20) UNFCCC v Limi (Peru) od 1. do 12. decembra 2014, zlasti limskega delovnega načrta o enakosti spolov, (sklep 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 20. konference pogodbenic (COP 20) UNFCCC v Limi (Peru) od 1. do 12. decembra 2014, zlasti limskega delovnega načrta o enakosti spolov, (sklep 18/CP.20),

| — | ob upoštevanju 21. konference pogodbenic (COP 21) UNFCCC v Parizu (Francija) od 30. novembra do 11. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 21. konference pogodbenic (COP 21) UNFCCC v Parizu (Francija) od 30. novembra do 11. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 8 Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pariškega sporazuma,

| — | ob upoštevanju 22. konference pogodbenic (COP 22) UNFCCC v Marakešu (Maroko) od 7. do 18. novembra 2016, zlasti sklepa o spolu in podnebnih spremembah, s katerim je bil podaljšana veljavnost limskega delovnega načrta o enakosti spolov, (sklep 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. konference pogodbenic (COP 22) UNFCCC v Marakešu (Maroko) od 7. do 18. novembra 2016, zlasti sklepa o spolu in podnebnih spremembah, s katerim je bil podaljšana veljavnost limskega delovnega načrta o enakosti spolov, (sklep 21/CP.22),

| — | ob upoštevanju Agende 2030 za trajnostni razvoj, ki je bila sprejeta septembra 2015 in je začela veljati 1. januarja 2016 ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja 1, 4, 5 in 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende 2030 za trajnostni razvoj, ki je bila sprejeta septembra 2015 in je začela veljati 1. januarja 2016 ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja 1, 4, 5 in 13,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 35/20 z dne 22. junija 2017 o človekovih pravicah in podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 35/20 z dne 22. junija 2017 o človekovih pravicah in podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(2) in 3(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(2) in 3(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2012 o enakosti spolov in okolju: boljše sprejemanje odločitev, boljše kvalifikacije in boljša konkurenčnost na področju politike blažitve posledic podnebnih sprememb v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2012 o enakosti spolov in okolju: boljše sprejemanje odločitev, boljše kvalifikacije in boljša konkurenčnost na področju politike blažitve posledic podnebnih sprememb v EU,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020, ki ga je sprejel Svet 26. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020, ki ga je sprejel Svet 26. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2014 o konferenci OZN o podnebnih spremembah (COP 20) v Limi v Peruju (1.–12. decembra 2014) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2014 o konferenci OZN o podnebnih spremembah (COP 20) v Limi v Peruju (1.–12. decembra 2014) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 2015„Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 2015„Na poti k novemu mednarodnemu podnebnemu sporazumu v Parizu“ (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (3),

| — | ob upoštevanju stališča o novem podnebnem sporazumu iz leta 2015, ki ga je 1. junija 2015 objavila organizacija Women and Gender Constituency (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o novem podnebnem sporazumu iz leta 2015, ki ga je 1. junija 2015 objavila organizacija Women and Gender Constituency (4),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je objavil Evropski inštitut za enakost spolov 26. januarja 2017 o vprašanju spola na področju okolja ter podnebnih sprememb (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je objavil Evropski inštitut za enakost spolov 26. januarja 2017 o vprašanju spola na področju okolja ter podnebnih sprememb (5),

| — | ob upoštevanju ženevske zaveze o človekovih pravicah in podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevske zaveze o človekovih pravicah in podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A8-0403/2017),

| A. | ker se podnebne spremembe zgodijo na svetovni ravni, najbolj uničujoče učinke pa imajo ravno v tistih državah in skupnostih, ki so najmanj odgovorne za globalno segrevanje; ker so posledice večje za ljudstva, ki so za svoje preživetje najbolj odvisna od naravnih virov in/ali imajo najmanj zmogljivosti za odzivanje na naravne nesreče, kot so suše, plazovi, poplave in orkani; ker bodo podnebne spremembe najbolj prizadele tiste, ki imajo manj finančnih sredstev za prilagoditev in bodo zanje posledice največje; |
| --- | --- |

A.

ker se podnebne spremembe zgodijo na svetovni ravni, najbolj uničujoče učinke pa imajo ravno v tistih državah in skupnostih, ki so najmanj odgovorne za globalno segrevanje; ker so posledice večje za ljudstva, ki so za svoje preživetje najbolj odvisna od naravnih virov in/ali imajo najmanj zmogljivosti za odzivanje na naravne nesreče, kot so suše, plazovi, poplave in orkani; ker bodo podnebne spremembe najbolj prizadele tiste, ki imajo manj finančnih sredstev za prilagoditev in bodo zanje posledice največje;

| B. | ker ženske in moški podnebne spremembe različno doživljajo; ker so ženske bolj ranljive, izpostavljene večjemu tveganju in večjim obremenitvam iz različnih razlogov, od neenakega dostopa do virov, izobrazbe, možnosti za delo in zemljiškim pravicam, do družbenih in kulturnih norm in različnih presečnih izkušenj; |
| --- | --- |

B.

ker ženske in moški podnebne spremembe različno doživljajo; ker so ženske bolj ranljive, izpostavljene večjemu tveganju in večjim obremenitvam iz različnih razlogov, od neenakega dostopa do virov, izobrazbe, možnosti za delo in zemljiškim pravicam, do družbenih in kulturnih norm in različnih presečnih izkušenj;

| C. | ker so ženske še posebej občutljive na podnebne spremembe in nesorazmerno izkusijo njihove učinke zaradi svoje družbene vloge, kot so zagotavljanje oskrbe z vodo, hrano in gorivom za družine in skrb za druge; ker ženske skrbijo za več kot 70 % opravil v zvezi z vodo in upravljanja z njo po vsem svetu; ker v regijah, ki jih najbolj prizadenejo podnebne spremembe, 70 % žensk dela v kmetijskem sektorju, vendar redko sodelujejo pri razvoju podnebne politike; |
| --- | --- |

C.

ker so ženske še posebej občutljive na podnebne spremembe in nesorazmerno izkusijo njihove učinke zaradi svoje družbene vloge, kot so zagotavljanje oskrbe z vodo, hrano in gorivom za družine in skrb za druge; ker ženske skrbijo za več kot 70 % opravil v zvezi z vodo in upravljanja z njo po vsem svetu; ker v regijah, ki jih najbolj prizadenejo podnebne spremembe, 70 % žensk dela v kmetijskem sektorju, vendar redko sodelujejo pri razvoju podnebne politike;

| D. | ker OZN ocenjuje, da 781 milijonov ljudi, starih 15 let in več, od tega skoraj dve tretjini žensk, ostaja nepismenih (6), dostop do informacij in izobraževanja prek ustreznih komunikacijskih kanalov pa je življenjskega pomena za zagotavljanje neodvisnosti žensk, zlasti med nesrečami; |
| --- | --- |

D.

ker OZN ocenjuje, da 781 milijonov ljudi, starih 15 let in več, od tega skoraj dve tretjini žensk, ostaja nepismenih (6), dostop do informacij in izobraževanja prek ustreznih komunikacijskih kanalov pa je življenjskega pomena za zagotavljanje neodvisnosti žensk, zlasti med nesrečami;

| E. | ker v kmetijskem sektorju v Afriki ženske proizvedejo več kot 90 % osnovnih živil, v lasti pa imajo le približno 1 % orne zemlje; |
| --- | --- |

E.

ker v kmetijskem sektorju v Afriki ženske proizvedejo več kot 90 % osnovnih živil, v lasti pa imajo le približno 1 % orne zemlje;

| F. | ker imajo nesreče velik vpliv na izobraževanje, zdravje, strukturno revščino in razseljevanje prebivalstva; |
| --- | --- |

F.

ker imajo nesreče velik vpliv na izobraževanje, zdravje, strukturno revščino in razseljevanje prebivalstva;

| G. | ker OZN ocenjuje, da je 70 % od 1,3 milijarde ljudi na svetu, ki živijo v revščini, žensk; ker revni bolj pogosto živijo na obrobnih območjih, občutljivih na poplave, dvig morske gladine in nevihte; ker je za ženske in otroke verjetnost smrti ob naravnih nesrečah 14-krat višja kot za moške; |
| --- | --- |

G.

ker OZN ocenjuje, da je 70 % od 1,3 milijarde ljudi na svetu, ki živijo v revščini, žensk; ker revni bolj pogosto živijo na obrobnih območjih, občutljivih na poplave, dvig morske gladine in nevihte; ker je za ženske in otroke verjetnost smrti ob naravnih nesrečah 14-krat višja kot za moške;

| H. | ker učinki podnebnih sprememb zaostrujejo neenakosti med spoloma v zvezi z diskriminacijo, nevarnostjo za zdravje, izgubo možnosti za preživljanje, razseljevanjem, migracijo, revščino, trgovino z ljudmi, nasiljem, spolnim izkoriščanjem, neustrezno prehransko varnostjo ter dostopom do infrastrukture in osnovnih storitev; ker je treba zavzeti pristop, ki bo upošteval vidik spola in povezoval analizo podnebnih učinkov in kritični razmislek o potrošniških navadah in njihovem vplivu na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

H.

ker učinki podnebnih sprememb zaostrujejo neenakosti med spoloma v zvezi z diskriminacijo, nevarnostjo za zdravje, izgubo možnosti za preživljanje, razseljevanjem, migracijo, revščino, trgovino z ljudmi, nasiljem, spolnim izkoriščanjem, neustrezno prehransko varnostjo ter dostopom do infrastrukture in osnovnih storitev; ker je treba zavzeti pristop, ki bo upošteval vidik spola in povezoval analizo podnebnih učinkov in kritični razmislek o potrošniških navadah in njihovem vplivu na podnebne spremembe;

| I. | ker neenako sodelovanje žensk v postopku odločanja in na trgu dela združuje neenakosti in pogosto ženskam preprečuje, da bi v celoti prispevale k oblikovanju podnebne politike, njenem načrtovanju in izvajanju, ter v njej sodelovale; ker ženske niso le žrtve, temveč učinkovite nosilke sprememb pri razvoju strategij za blažitev in prilagajanje v svojih skupnostih in na položajih odločanja in morajo imeti možnost, da to storijo; |
| --- | --- |

I.

ker neenako sodelovanje žensk v postopku odločanja in na trgu dela združuje neenakosti in pogosto ženskam preprečuje, da bi v celoti prispevale k oblikovanju podnebne politike, njenem načrtovanju in izvajanju, ter v njej sodelovale; ker ženske niso le žrtve, temveč učinkovite nosilke sprememb pri razvoju strategij za blažitev in prilagajanje v svojih skupnostih in na položajih odločanja in morajo imeti možnost, da to storijo;

| J. | ker so pekinška izhodišča za ukrepanje iz leta 1995 jasno opredelila povezavo med spoloma, okoljem in trajnostnim razvojem ter zavzela stališče, da imajo ženske strateško vlogo pri razvoju trajnostnih in okolju prijaznih vzorcev potrošnje in proizvodnje, vključno z nujno zahtevo, da ženske enakopravno sodelujejo pri sprejemanju odločitev glede okolja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

J.

ker so pekinška izhodišča za ukrepanje iz leta 1995 jasno opredelila povezavo med spoloma, okoljem in trajnostnim razvojem ter zavzela stališče, da imajo ženske strateško vlogo pri razvoju trajnostnih in okolju prijaznih vzorcev potrošnje in proizvodnje, vključno z nujno zahtevo, da ženske enakopravno sodelujejo pri sprejemanju odločitev glede okolja na vseh ravneh;

| K. | ker se v členu 5 splošnih določb konvencije o boju proti dezertifikaciji priznava vloga žensk v podeželskih skupnostih in v regijah, ki jih dezertifikacija in suša najbolj prizadeneta, ter spodbuja enakopravna udeležba moških in žensk pri boju proti dezertifikaciji in učinkom suše; |
| --- | --- |

K.

ker se v členu 5 splošnih določb konvencije o boju proti dezertifikaciji priznava vloga žensk v podeželskih skupnostih in v regijah, ki jih dezertifikacija in suša najbolj prizadeneta, ter spodbuja enakopravna udeležba moških in žensk pri boju proti dezertifikaciji in učinkom suše;

| L. | ker sta doseganje ravnovesja med spoloma in dejanska udeležba žensk v vseh postopkih na koncu odvisna od spremembe strukturnih temeljev neenakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

L.

ker sta doseganje ravnovesja med spoloma in dejanska udeležba žensk v vseh postopkih na koncu odvisna od spremembe strukturnih temeljev neenakost med moškimi in ženskami;

| M. | ker so se pogodbenice UNFCCC na zasedanju COP 18 odločile (sklep 23/CP.18), da si bodo prizadevale za uravnoteženo zastopanost spolov v organih, ustanovljenih v skladu s Konvencijo in Kjotskim protokolom, ter tako povečale sodelovanje žensk in zagotovile učinkovitejšo politiko o podnebnih spremembah, ki bo enakovredno obravnavala potrebe žensk in moških, ter da bodo spremljale napredek na področju uresničevanja uravnotežene zastopanosti spolov pri spodbujanju podnebne politike, v kateri bo upoštevan vidik spolov; |
| --- | --- |

M.

ker so se pogodbenice UNFCCC na zasedanju COP 18 odločile (sklep 23/CP.18), da si bodo prizadevale za uravnoteženo zastopanost spolov v organih, ustanovljenih v skladu s Konvencijo in Kjotskim protokolom, ter tako povečale sodelovanje žensk in zagotovile učinkovitejšo politiko o podnebnih spremembah, ki bo enakovredno obravnavala potrebe žensk in moških, ter da bodo spremljale napredek na področju uresničevanja uravnotežene zastopanosti spolov pri spodbujanju podnebne politike, v kateri bo upoštevan vidik spolov;

| N. | ker so ženske še vedno premalo zastopane v organih odločanja v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni v državah članicah EU, ne pa v ustreznih generalnih direktoratih Komisije, kot na primer GD za podnebno politiko in GD za energetiko, v katerih 40 % položajev zasedajo ženske; |
| --- | --- |

N.

ker so ženske še vedno premalo zastopane v organih odločanja v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni v državah članicah EU, ne pa v ustreznih generalnih direktoratih Komisije, kot na primer GD za podnebno politiko in GD za energetiko, v katerih 40 % položajev zasedajo ženske;

| O. | ker limski delovni načrt o enakosti spolov, sprejet na COP 20 (sklep 18/CP.20), poziva pogodbenice, naj spodbujajo uravnoteženost spolov pri svojem zastopanju in upoštevanje različnosti spolov pri razvijanju in izvajanju politike o podnebnih spremembah; ker so pogodbenice pozvane, naj podpirajo usposabljanje in ozaveščanje za delegate (moške in ženske) o vprašanjih, povezanih z uravnoteženo zastopanostjo spolov in podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

O.

ker limski delovni načrt o enakosti spolov, sprejet na COP 20 (sklep 18/CP.20), poziva pogodbenice, naj spodbujajo uravnoteženost spolov pri svojem zastopanju in upoštevanje različnosti spolov pri razvijanju in izvajanju politike o podnebnih spremembah; ker so pogodbenice pozvane, naj podpirajo usposabljanje in ozaveščanje za delegate (moške in ženske) o vprašanjih, povezanih z uravnoteženo zastopanostjo spolov in podnebnimi spremembami;

| P. | ker Pariški sporazum (COP 21) določa, da bi morale pogodbenice upoštevati svoje obveznosti v zvezi z, med drugim, človekovimi pravicami in enakostjo spolov pri ukrepanju proti podnebnim spremembam pri izvajanju sporazuma; |
| --- | --- |

P.

ker Pariški sporazum (COP 21) določa, da bi morale pogodbenice upoštevati svoje obveznosti v zvezi z, med drugim, človekovimi pravicami in enakostjo spolov pri ukrepanju proti podnebnim spremembam pri izvajanju sporazuma;

| Q. | ker bodo mehanizmi za financiranje prilagajanja in ukrepov za blažitev v zvezi z izgubo in škodo ali podnebnim razseljevanjem bolj učinkoviti, če bodo vključevali popolno sodelovanje žensk v postopkih načrtovanja, odločanja in izvrševanja, vključno s sodelovanjem lokalnega ženskega prebivalstva; ker lahko upoštevanje znanja žensk, vključno z lokalnim in domorodnim znanjem, privede do napredka pri obvladovanju nesreč, spodbujanju biotske raznovrstnosti, izboljšanju upravljanja voda, povečanju prehranske varnosti, preprečevanju dezertifikacije, zaščiti gozdov, nemotenemu prehodu na obnovljive vire energije in podpiranju javnega zdravja; |
| --- | --- |

Q.

ker bodo mehanizmi za financiranje prilagajanja in ukrepov za blažitev v zvezi z izgubo in škodo ali podnebnim razseljevanjem bolj učinkoviti, če bodo vključevali popolno sodelovanje žensk v postopkih načrtovanja, odločanja in izvrševanja, vključno s sodelovanjem lokalnega ženskega prebivalstva; ker lahko upoštevanje znanja žensk, vključno z lokalnim in domorodnim znanjem, privede do napredka pri obvladovanju nesreč, spodbujanju biotske raznovrstnosti, izboljšanju upravljanja voda, povečanju prehranske varnosti, preprečevanju dezertifikacije, zaščiti gozdov, nemotenemu prehodu na obnovljive vire energije in podpiranju javnega zdravja;

| R. | ker se pogodbenice Pariškega sporazuma zavedajo, da so podnebne spremembe skupna skrb človeštva; ker bi morale pogodbenice pri ukrepanju v boju proti njim spoštovati, spodbujati in izpolnjevati svoje obveznosti s področja človekovih pravic, pravice do zdravja, pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, migrantov, otrok, invalidov in ljudi, ki živijo v težkih razmerah, pravice do razvoja ter enakosti spolov, krepitve moči žensk in medgeneracijske pravičnosti; |
| --- | --- |

R.

ker se pogodbenice Pariškega sporazuma zavedajo, da so podnebne spremembe skupna skrb človeštva; ker bi morale pogodbenice pri ukrepanju v boju proti njim spoštovati, spodbujati in izpolnjevati svoje obveznosti s področja človekovih pravic, pravice do zdravja, pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, migrantov, otrok, invalidov in ljudi, ki živijo v težkih razmerah, pravice do razvoja ter enakosti spolov, krepitve moči žensk in medgeneracijske pravičnosti;

| S. | ker podnebna pravičnost povezuje človekove pravice in razvoj ter varuje pravice najbolj ranljivih skupin in zagotavlja enakopravno porazdelitev bremena in koristi podnebnih sprememb in njihovih učinkov; |
| --- | --- |

S.

ker podnebna pravičnost povezuje človekove pravice in razvoj ter varuje pravice najbolj ranljivih skupin in zagotavlja enakopravno porazdelitev bremena in koristi podnebnih sprememb in njihovih učinkov;

| T. | ker cilji OZN za trajnostni razvoj priznavajo povezavo med doseganjem enakosti spolov ter doseganjem vseh ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem 13 o podnebnih spremembah, ter omogočajo izkoreninjenje globokih vzrokov slabšega družbenoekonomskega položaja žensk in torej okrepitve njihove odpornosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

T.

ker cilji OZN za trajnostni razvoj priznavajo povezavo med doseganjem enakosti spolov ter doseganjem vseh ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem 13 o podnebnih spremembah, ter omogočajo izkoreninjenje globokih vzrokov slabšega družbenoekonomskega položaja žensk in torej okrepitve njihove odpornosti na podnebne spremembe;

| U. | ker bi lahko učinki podnebnih sprememb v regijah podsaharske Afrike in Južne Azije do leta 2030 pahnili več kakor 100 milijonov ljudi v skrajno revščino, kar bi podžgalo konflikte in povzročilo razselitve; ker se v Konvenciji OZN o boju proti dezertifikaciji ocenjuje, da bi bilo lahko do leta 2045 kot posledica dezertifikacije razseljenih 135 milijonov ljudi; ker mednarodna organizacija za migracije OZN v presoji dokazov ugotavlja, da se bo do leta 2050 število razseljenih ljudi zaradi podnebnih sprememb lahko gibalo med 25 milijoni in 1 milijardo, pri čemer je bilo 200 milijonov najpogosteje navedena ocena; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko učinki podnebnih sprememb v regijah podsaharske Afrike in Južne Azije do leta 2030 pahnili več kakor 100 milijonov ljudi v skrajno revščino, kar bi podžgalo konflikte in povzročilo razselitve; ker se v Konvenciji OZN o boju proti dezertifikaciji ocenjuje, da bi bilo lahko do leta 2045 kot posledica dezertifikacije razseljenih 135 milijonov ljudi; ker mednarodna organizacija za migracije OZN v presoji dokazov ugotavlja, da se bo do leta 2050 število razseljenih ljudi zaradi podnebnih sprememb lahko gibalo med 25 milijoni in 1 milijardo, pri čemer je bilo 200 milijonov najpogosteje navedena ocena;

| V. | ker so enakost spolov, socialna pravičnosti in pravica do razvoja nerazdružljive od pojma podnebne pravičnosti; ker kljub temu, da največje breme podnebnih sprememb nosi družba kot celota, razseljevanje zaradi podnebnih sprememb najbolj prizadene ženske; |
| --- | --- |

V.

ker so enakost spolov, socialna pravičnosti in pravica do razvoja nerazdružljive od pojma podnebne pravičnosti; ker kljub temu, da največje breme podnebnih sprememb nosi družba kot celota, razseljevanje zaradi podnebnih sprememb najbolj prizadene ženske;

| W. | ker podnebne spremembe povečujejo obseg in pogostost naravnih nesreč, kar lahko povzroči izgubo premoženja, zmanjšanje gospodarske dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek, izgubo dostopa do življenjsko pomembnih zdravstvenih storitev in povečano nevarnost nasilja na podlagi spola; ker prevladujoče neenakosti pogosto ovirajo sposobnost žensk za soočanje z učinki naravnih nesreč; ker je verjetno, da bodo podnebne spremembe zaostrile te neenakosti, to pa bo privedlo do dodatne ranljivosti in razseljevanja; |
| --- | --- |

W.

ker podnebne spremembe povečujejo obseg in pogostost naravnih nesreč, kar lahko povzroči izgubo premoženja, zmanjšanje gospodarske dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek, izgubo dostopa do življenjsko pomembnih zdravstvenih storitev in povečano nevarnost nasilja na podlagi spola; ker prevladujoče neenakosti pogosto ovirajo sposobnost žensk za soočanje z učinki naravnih nesreč; ker je verjetno, da bodo podnebne spremembe zaostrile te neenakosti, to pa bo privedlo do dodatne ranljivosti in razseljevanja;

| X. | ker je mogoče številne posledice še vedno preprečiti, če se sprejme hitra, vključujoča razvojna agenda, ki bo upoštevala vidik spola in se bo osredotočala na blažitev posledic podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

X.

ker je mogoče številne posledice še vedno preprečiti, če se sprejme hitra, vključujoča razvojna agenda, ki bo upoštevala vidik spola in se bo osredotočala na blažitev posledic podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| Y. | ker se ocenjuje, da bo posledica podnebnih sprememb razseljevanje ljudi, ki ne bo ustrezalo merilom veljavnih mednarodnih okvirov; ker bo odziv na podnebno razseljevanje izziv ključnega pomena in bo zahteval zapleteno in celovito svetovno strategijo, ki bo temeljila na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

Y.

ker se ocenjuje, da bo posledica podnebnih sprememb razseljevanje ljudi, ki ne bo ustrezalo merilom veljavnih mednarodnih okvirov; ker bo odziv na podnebno razseljevanje izziv ključnega pomena in bo zahteval zapleteno in celovito svetovno strategijo, ki bo temeljila na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| Z. | ker je svet OZN za človekove pravice leta 2017 sprejel ključno sporočilo o človekovih pravicah in podnebnih spremembah, kar je pomemben napredek pri spopadanju z negativnimi posledicami na popolno in dejansko uživanje človekovih pravic; ker Agenda 2030 za trajnostni razvoj in Pariški sporazum svetovnim voditeljem dajeta medsektorski normativni temelj za oblikovanje okvira za obravnavanje podnebnega razseljevanja prek nadaljnjega prilagajanja obstoječih instrumentov OZN; |
| --- | --- |

Z.

ker je svet OZN za človekove pravice leta 2017 sprejel ključno sporočilo o človekovih pravicah in podnebnih spremembah, kar je pomemben napredek pri spopadanju z negativnimi posledicami na popolno in dejansko uživanje človekovih pravic; ker Agenda 2030 za trajnostni razvoj in Pariški sporazum svetovnim voditeljem dajeta medsektorski normativni temelj za oblikovanje okvira za obravnavanje podnebnega razseljevanja prek nadaljnjega prilagajanja obstoječih instrumentov OZN;

| AA. | ker ima EU jasen pravni okvir, ki zahteva, da se spoštujejo in spodbujajo enakost spolov in človekove pravice v njeni zunanji in notranjih politikah; ker ima lahko podnebna politika EU velik vpliv na varstvo človekovih pravic in spodbujanje globalnih podnebnih politik, ki bi upoštevale enakost spolov; |
| --- | --- |

AA.

ker ima EU jasen pravni okvir, ki zahteva, da se spoštujejo in spodbujajo enakost spolov in človekove pravice v njeni zunanji in notranjih politikah; ker ima lahko podnebna politika EU velik vpliv na varstvo človekovih pravic in spodbujanje globalnih podnebnih politik, ki bi upoštevale enakost spolov;

| AB. | ker EU lahko v skladu s pristojnostmi, ki jih ima na podlagi pogodb, učinkovito izboljša pravno in politično okolje, ki bo podpiralo podnebno pravičnost, in dejavno sodeluje pri razvoju takega mednarodnega okvira, ki bo varoval pravice podnebnih razseljencev ugotavlja, da so se EU in države članice zavezale, k vključitvi vidika spola v prihodnji svetovni pakt za varne, urejene in zakonite migracije; |
| --- | --- |

AB.

ker EU lahko v skladu s pristojnostmi, ki jih ima na podlagi pogodb, učinkovito izboljša pravno in politično okolje, ki bo podpiralo podnebno pravičnost, in dejavno sodeluje pri razvoju takega mednarodnega okvira, ki bo varoval pravice podnebnih razseljencev ugotavlja, da so se EU in države članice zavezale, k vključitvi vidika spola v prihodnji svetovni pakt za varne, urejene in zakonite migracije;

| AC. | ker konvencija o statusu beguncev iz leta 1951 ne vključuje kategorije podnebnih beguncev; |
| --- | --- |

AC.

ker konvencija o statusu beguncev iz leta 1951 ne vključuje kategorije podnebnih beguncev;

| 1. | priznava, da je enakost spolov pogoj za trajnostni razvoj in učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov; poudarja, da ženske niso le žrtve, temveč tudi pomembne nosilke sprememb, ki lahko na podlagi celovitega sodelovanja oblikujejo in izvajajo učinkovite podnebne strategije in/ali rešitve za prilagajanje na posledice podnebnih sprememb in na njihovo blažitev ter lahko gradijo odpornost na podnebne spremembe, saj imajo izkušnje na različnih področjih in praktično znanje v različnih sektorjih, kot so kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo, energetska infrastruktura in trajnostna mesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da udeležba žensk s podeželja na trgu dela vključuje širok spekter delovnih mest, ki presega konvencionalno kmetijstvo, ter v zvezi s tem poudarja, da so lahko ženske na podeželju nosilke sprememb za prehod k trajnostnemu in ekološkemu kmetijstvu ter da lahko pomembno prispevajo k ustvarjanju zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj izvaja programe, s katerimi bi prenos sodobnih tehnologij in znanja skupnostim in regijam pomagal pri prilagajanju na podnebne spremembe, pri tem pa naj dela z ženskami, saj predstavljajo 70 % delovne sile v kmetijstvu v državah, ki so izpostavljene nesrečam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je prepričan, da je krepitev vloge žensk na podeželskih območjih bistvena za dostop do zemlje, kreditov in trajnostnih metod kmetovanja za krepitev odpornosti na podnebne spremembe, vključno z zaščito ekosistemov, vodnih virov in rodovitnosti tal; poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo te vidike v svoji razvojni politiki, tudi prek javnih vlaganj in s podporo odgovornim zasebnim naložbam prek okvirov, kot so na primer vodilna načela v globalnem dogovoru OZN za podjetništvo in človekove pravice in akcijski načrt konference UNCTAD za naložbe v cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da so ženske in dekleta najboljši vir znanja o svojih razmerah in potrebah, zato bi se bilo treba z njimi posvetovati o vseh vprašanjih, ki jih zadevajo; priznava, da so glede na izsledke Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) ženske statistično bolj zaskrbljene zaradi podnebnih sprememb; priznava, da so ženske kot inovatorke, voditeljice, organizatorke, učiteljice in oskrbovalke skozi stoletja našle načine, da so v težkih razmerah skrbele za svoje družine, in imajo velik potencial, da so inovatorke tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj preuči socialne in okoljske učinke svoje trgovinske in zunanje razvojne politike, vključno z vplivom ukrepov na ženske; nadalje poziva Komisijo, naj v trgovinskih sporazumih, za katere se še pogaja, v poglavjih o trajnostnem razvoju vztraja na zavezujočih socialnih in okoljskih standardih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da sta razvojna politika na področju zdravja, izobraževanja in krepitve vloge žensk ter okoljska politika temeljnega pomena za trajnostni razvoj ter v končni fazi za reševanje podnebnih sprememb; priznava, da bo način za vključevanje teh politik v obvladovanje naraščajočih trendov, kot je urbanizacija, močno vplival na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da cilj trajnostnega razvoja 13 („Sprejeti nujne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam“) obravnava udeležbo žensk pri podnebnih ukrepih v okviru cilja (13b), ki določa: „Spodbujati mehanizme za povečanje zmogljivosti za učinkovito načrtovanje in upravljanje v povezavi s podnebnimi spremembami v najmanj razvitih državah, tudi s poudarkom na ženskah, mladih ter lokalnih in zapostavljenih skupnostih“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da so vsi prispevki v zvezi z enakostjo spolov pri delu pogodbenic UNFCCC prostovoljni; spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami ponovno potrdi podporo oblikovanju, sprejetju in financiranju akcijskega načrta UNFCCC za enakost spolov, ki naj ga dopolni celovit večletni delovni program, ki bo vključeval financiranje, prednostna področja delovanja, časovni razpored, ključne kazalnike dosežkov, opredelitev odgovornih subjektov ter mehanizme spremljanja in pregleda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo za zgled in sprejmejo cilje in časovni razpored za dosego cilja uravnotežene zastopanosti spolov v delegacijah UNFCCC; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba sprejeti začasne posebne ukrepe, da bi spodbudili cilj uravnotežene zastopanosti spolov v formalnih in neformalnih organih, ustanovljenih v skladu z UNFCCC in Kjotskim protokolom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z zavezami EU za enakost spolov in človekove pravice zagotovijo, da nacionalno določeni prispevki EU vključujejo dosledno poročanje o enakosti spolov in vidiku človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj pristopijo k sklepu 21/CP.22 o enakosti spolov in podnebnih spremembah, ki stranke poziva, naj imenujejo nacionalne kontaktne točke enakosti spolov za podnebna pogajanja, njihovo izvajanje in spremljanje, ter jim nudijo podporo, enako podporo pa naj nudijo tudi kontaktnim točkam enakosti spolov za podnebna pogajanja v tretjih državah in/ali partnerskih državah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da ženske opravljajo največ neplačanega gospodinjskega dela in nege ter sprejemajo večino vsakodnevnih odločitev v zvezi s potrošnjo, zato jim je treba zagotoviti natančne informacije in nuditi ustrezne možnosti, da lahko s svojimi izbirami vplivajo na trajnost; ugotavlja, da so na primer raziskave pokazale, da bi se lahko emisije toplogrednih plinov zmanjšale do 5 %, če bi potrošniki izbirali lokalne živilske proizvode; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na svojo resolucijo z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (7) in tam sprejeto zavezo, da si bo prizadevala, da bo v vseh pristojnih organih za financiranje ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami vsaj 40 % žensk; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj pri delu varšavske delovne skupine o razseljevanju, ki je od UNFCCC (COP 22) dobila mandat za pripravo priporočil za usklajene pristope, sprejme pristop, ki bo upošteval različnost spolov in temeljil na človekovih pravicah, da bi se izognili razseljevanju zaradi negativnih učinkov podnebnih sprememb, ga minimizirali in se z njim spopadli, in ki bo upošteval dejstvo, da so ženske in dekleta med najbolj ranljivimi skupinami, ki so razseljene zaradi podnebnih sprememb, in zato zlasti izpostavljene nevarnostim trgovine z ljudmi in nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj podnebne spremembe vključi v vse razvojne programe na vseh ravneh; nadalje poziva k večji udeležbi avtohtonih in podeželskih žensk pri postopkih odločanja, načrtovanja in izvajanja ter pri oblikovanju politik in razvojnih programov v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami pri delu na platformi o razseljevanju zaradi naravnih nesreč (pobuda Nansen) in njeni agendi za zaščito čezmejno razseljenih oseb zaradi naravnih nesreč in podnebnih sprememb zagotovi pristop, ki bo upošteval različnost spolov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju politik, programov in projektov na področju podnebnih sprememb razvijejo kazalnike in zbirajo podatke, ločene po spolu, z uporabo orodij, kot so analiza glede na spol, ocena učinka na enakost spolov, upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna, okoljski indeks in indeks enakosti spolov (EGI), tudi prek močnejšega Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k svetovnemu paktu za varne, urejene in zakonite migracije, da bi se obvarovala podnebna pravičnost in priznale podnebne spremembe kot dejavnik za migracije, ter vanj vključijo vidik človekovih pravic in načelo enakosti spolov ter se tako odzovejo na potrebe ljudi, razseljenih zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja na temeljno zavezo 4 od zavez EU za Svetovni humanitarni vrh, in sicer zagotoviti, da se pri načrtovanju humanitarnih programov upošteva načelo enakosti spolov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se ta zaveza odraža v izvajanju programa za pripravljenost na nesreče generalnega direktorata ECHO (DIPECHO), akcijskega načrta za odpornost v državah, izpostavljenih krizam, za obdobje 2013–2020 in v markerju za odpornost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odločno obsoja izvajanje spolnega nasilja nad razseljenimi ženskami in migrantkami; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti migrantkam, ženskam in dekletom, ki so bile med potovanjem žrtve nasilja, ter jim zagotoviti dostop do psiholoških in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj posebne programe namenijo območjem, ki so jih prizadele nesreče, naj stopnjujejo prizadevanja za zagotavljanje pomoči tem regijam in naj ukrepajo, da bi rešili težave, ki so nastale zaradi nesreč, pri tem pa naj posebno pozornost namenijo položaju žensk in otrok, ki so najbolj trpeli zaradi posledic nesreč; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva vse deležnike, naj spodbujajo krepitev vloge žensk in njihovo zavedanje o svojih sposobnostih z izboljšanjem znanja o zaščiti pred nesrečami, povezanimi s podnebjem, med nesrečami in po njih, pa tudi njihovo dejavno vključevanje v predvidevanje nesreč, v sisteme za zgodnje opozarjanje in preprečevanje tveganja, kar je pomembno za krepitve odpornosti v primeru nesreče; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z organizacijami civilne družbe na terenu podpirajo, krepijo in izvajajo mehanizme spremljanja v sprejemne centre za razseljene osebe in migrante, ki nimajo potrebnih minimalnih pogojev za preprečevanje nasilja na podlagi spola, da bi se prenehale vse oblike nadlegovanja žensk in deklet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj sodeluje z organizacijami civilne družbe in organizacijami za človekove pravice ter zagotovi, da se bodo spoštovale človekove pravice beguncev in razseljenih oseb v sprejemnih centrih, zlasti ranljivih žensk in deklet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava možnosti, da se vključijo ublažitve podnebnih sprememb, prilagajanje nanje ter cilji za krepitev ekonomskega položaja žensk, zlasti v državah v razvoju; poziva Komisijo in države članice, naj v ustreznih projektih in mehanizmih, kot je program OZN za zmanjševanje emisij zaradi krčenja gozdov (UN-REDD), preučijo, kako se lahko ženskam ponudijo plačane priložnosti za izvajanje okoljskih storitev, ki jih trenutno zagotavljajo prostovoljno, kot je na primer pogozdovanje, zasajanje očiščenih zemljišč in ohranjanje naravnih virov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU in države članice, naj zaradi nadaljnje krepitve zastopanosti žensk v pogajanjih o UNFCCC zagotovijo financiranje za usposabljanje in udeležbo ženskih delegatk; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira povezovanje ženskih organizacij in dejavnosti civilne družbe na področju razvijanja in izvajanja politike o podnebnih spremembah; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ženske enakopravne udeleženke posvetovanj o podnebnih spremembah, ki so s podporo EU organizirana na nacionalni in lokalni ravni, ter upravičenke do programov na to temo in njihovega financiranja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in generalne direktorate, pristojne za enakost spolov, razvoj in energijo ter podnebje, naj enakost spolov strukturirano in sistematično vključijo v svojo politiko o podnebnih spremembah in energetsko politiko za EU ter naj se ne osredotočijo le na zunanjo razsežnost; poziva zlasti generalni direktorat za pravosodje in potrošnike in generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj, naj povečata ozaveščenost in prizadevanja v zvezi z enakostjo spolov in krepitvijo vloge žensk v povezavi s podnebno pravičnostjo; poudarja, da mora generalni direktorat za podnebno politiko dodeliti sredstva za zaposlovanje osebja kontaktne točke za enakost spolov; poziva EU in njene države članice, naj razvijejo načelo „podnebne pravičnosti“; vztraja, da bi imelo neučinkovito obravnavanje podnebnih sprememb škodljive posledice za revne države in prebivalstvo, zlasti za ženske; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj v svojih poročilih o splošnem rednem pregledu za Svet OZN za človekove pravice poročajo o posledicah za enakost spolov in človekove pravice ter o podnebnih ukrepih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da je EU povečala svoje finančne zaveze za enakost spolov in krepitev vloge žensk, ne pa zmogljivosti človeških virov za obvladovanje povečanega obsega dela; poudarja, da EU ni pokazala trdne institucionalne zavezanosti k enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v odnosu do podnebnih sprememb, zlasti kot je določeno v krovnih politikah, ki urejajo razvojno sodelovanje, in sicer pri ciljih trajnostnega razvoja in pri akcijskem načrtu EU o enakosti spolov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da enakost spolov in podnebne spremembe niso prednostna naloga v drugem akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk; ugotavlja, da se specifični kazalniki za spol niso še ustrezno razvili ali vključili v poročanje o rezultatih ter da sta notranja odgovornost in financiranje za enakost spolov in krepitev vloge žensk še vedno nizka; ugotavlja, da je bilo najmanj napredka pri cilju 20 drugega akcijskega načrta EU za enakost spolov, in sicer o sodelovanju žensk pri procesu odločanja o podnebnih in okoljskih vprašanjih ter o njihovem vplivu na odločanje, in poziva Komisijo, naj poveča prizadevanja za uresničitev tega cilja; opozarja, da je drugi akcijski načrt EU za enakost spolov vzpostavil zunanjepolitično agendo s štirimi tematskimi stebri, vključno s horizontalnim stebrom za spremembo institucionalne kulture služb Komisije in ESZD, da bi učinkoviteje izpolnjevale zaveze EU, pri tem pa v celoti spoštovale načelo enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava, da zgolj boljše tehnične smernice ne bodo zadostovale za spremembo učinkovitosti EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj prevzame pobudo za sestavo celovitega sporočila z naslovom „Enakost spolov in podnebne spremembe – izgradnja odpornosti pri strategijah blažitve in prilagajanja“, da bi tako izpolnila močno institucionalno zavezo za enakost spolov in krepitev vloge žensk ter za izboljšanje sedanjega šibkega medinstitucionalnega usklajevanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva parlamentarne odbore, naj na svoja področja pristojnosti glede medsektorskih vprašanj v zvezi s podnebnimi spremembami, trajnostnim razvojem in človekovimi pravicami izboljšajo vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba pri financiranju prilagoditev podnebnim spremembam in blaženja njihovih učinkov upoštevati vidik spola; pozdravlja nedavni napredek pri politiki enakosti spolov na področju večstranskih finančnih mehanizmov; poleg tega pozdravlja pobude zasebnega sektorja, katerih namen je povečati družbeno odgovornost podjetij z uvedbo nagrade za projekte, ki izpolnjujejo trajnostna merila in spodbujajo tudi možnosti za preživljanje in izobraževanje za ženske; vendar ugotavlja, da se glede na podatke iz programa OZN za razvoj (UNDP) samo 0,01 % vseh finančnih sredstev nameni za projekte, ki obravnavajo podnebne spremembe in pravice žensk; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bodo programi o podnebnih spremembah skladni z najvišjimi mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in ne bodo spodkopavali enakosti spolov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi morala biti iz vseh treh finančnih mehanizmov UNFCCC – Zelenega podnebnega sklada, Globalnega sklada za okolje in Prilagoditvenega sklada – na voljo dodatna finančna sredstva za politiko naložb na področju podnebnih sprememb, ki bi bolje upoštevala enakost spolov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | še posebej poziva EU, naj razvojno pomoč pogojuje z vključitvijo meril, ki temeljijo na človekovih pravicah, in vzpostavi nova merila podnebne politike, pri katerih se bo upoštevala različnost spolov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se z ukrepi, ki upoštevajo enakost spolov, zagotovi, da ženske ne bodo obravnavane zgolj kot koristnice podnebnih ukrepov, ampak kot podjetnice na področju tehnologij za proizvodnjo čiste energije; pozdravlja poziv Komisije k predlogom o ženskah in trajnostni energiji, s katerim se daje na razpolago 20 milijonov EUR za izvajanje dejavnosti, s katerimi se v državah v razvoju spodbuja podjetništvo žensk v sektorju trajnostne energije, in spodbuja Komisijo, naj ta znesek v prihodnosti poveča; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k usposabljanju uradnikov EU, usmerjenem v enakost spolov, zlasti tistih, ki se ukvarjajo z razvojnimi in podnebnimi politikami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k resnemu obravnavanju razseljevanja zaradi podnebja; je pripravljen na razpravo o pripravi predpisa o migraciji zaradi podnebnih sprememb; poziva k ustanovitvi skupine strokovnjakov, ki bi raziskali to vprašanje na mednarodni ravni, in poziva, naj se vprašanje migracij zaradi podnebnih sprememb uvrsti na mednarodno agendo; poziva h krepitvi mednarodnega sodelovanja, da bi zagotovili odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja vodilne programske pobude Agencije OZN za ženske ter projekte in programe globalnega zavezništva o podnebnih spremembah, ki ustvarjajo medsektorsko povezavo med spolom in podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja delo posebnega predstavnika OZN za človekove pravice in okolje ter Sveta OZN za človekove pravice na tem področju ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo prizadevanja, tudi s finančno pomočjo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  UL C 289, 9.8.2016, str. 27.

(2)  UL C 349, 17.10.2017, str. 67.

(3)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 91.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  Organizacija združenih narodov, „Ženske v svetu 2015“, https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html

(7)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 83.

---

Četrtek, 18. januar 2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigerija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o Nigeriji (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nigeriji,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983,

| — | ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, zlasti njenih določb o varstvu verske svobode iz poglavja IV – Pravica do svobode misli in vesti ter verske svobode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, zlasti njenih določb o varstvu verske svobode iz poglavja IV – Pravica do svobode misli in vesti ter verske svobode,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2014 o ugrabitvah v Nigeriji in z dne 9. februarja 2015 o volitvah v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2014 o ugrabitvah v Nigeriji in z dne 9. februarja 2015 o volitvah v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju nagovora, ki ga je imel predsednik Muhammadu Buhari 3. februarja 2016 v Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagovora, ki ga je imel predsednik Muhammadu Buhari 3. februarja 2016 v Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju sklepa, ki je začel veljati 29. maja 2014, da se skupino Boko Haram z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 583/2014 z dne 28. maja 2014 o dvestoštirinajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida, uvrsti na evropski seznam potrjenih terorističnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki je začel veljati 29. maja 2014, da se skupino Boko Haram z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 583/2014 z dne 28. maja 2014 o dvestoštirinajsti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida, uvrsti na evropski seznam potrjenih terorističnih organizacij,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 7. maja 2017 o izpustitvi deklet, ki jih je skupina Boko Haram ugrabila v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 7. maja 2017 o izpustitvi deklet, ki jih je skupina Boko Haram ugrabila v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, ki jo je Nigerija ratificirala aprila 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, ki jo je Nigerija ratificirala aprila 1991,

| — | ob upoštevanju drugič spremenjenega sporazuma iz Cotonouja, ki ga je Nigerija ratificirala 27. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugič spremenjenega sporazuma iz Cotonouja, ki ga je Nigerija ratificirala 27. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju tega, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli leta 2005 podeljena zagovornici človekovih pravic Hauvi Ibrahim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli leta 2005 podeljena zagovornici človekovih pravic Hauvi Ibrahim,

| — | ob upoštevanju izida predsedniških volitev v Nigeriji, ki so potekale marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida predsedniških volitev v Nigeriji, ki so potekale marca 2015,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker naj bi Nigerija, najbolj poseljena in kulturno najbolj raznolika afriška država (število njenih prebivalcev se je od leta 1950 do danes s 33 milijonov povečalo na približno 190 milijonov), po ocenah OZN do leta 2050 postala tretja najbolj poseljena država na svetu (takoj za Kitajsko in Indijo); |
| --- | --- |

A.

ker naj bi Nigerija, najbolj poseljena in kulturno najbolj raznolika afriška država (število njenih prebivalcev se je od leta 1950 do danes s 33 milijonov povečalo na približno 190 milijonov), po ocenah OZN do leta 2050 postala tretja najbolj poseljena država na svetu (takoj za Kitajsko in Indijo);

| B. | ker v Nigeriji živi največje število kristjanov v Afriki; |
| --- | --- |

B.

ker v Nigeriji živi največje število kristjanov v Afriki;

| C. | ker je delež muslimanov in kristjanov med prebivalci Nigerije skoraj enak; |
| --- | --- |

C.

ker je delež muslimanov in kristjanov med prebivalci Nigerije skoraj enak;

| D. | ker naj bi v severni Nigeriji po ocenah živelo 30 milijonov kristjanov, ki so v tej pretežno muslimanski regiji največja verska manjšina; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi v severni Nigeriji po ocenah živelo 30 milijonov kristjanov, ki so v tej pretežno muslimanski regiji največja verska manjšina;

| E. | ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) novembra 2017 poročal, da v severovzhodni Nigeriji 8,5 milijona oseb potrebuje življenjsko pomembno pomoč in da je leta 2017 humanitarno pomoč prejelo 6,9 milijona oseb; |
| --- | --- |

E.

ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) novembra 2017 poročal, da v severovzhodni Nigeriji 8,5 milijona oseb potrebuje življenjsko pomembno pomoč in da je leta 2017 humanitarno pomoč prejelo 6,9 milijona oseb;

| F. | ker nigerijska regija Middle Belt že več let trpi zaradi gospodarskih in političnih napetosti med etničnimi in verskimi skupnostmi, pri čemer je nedavno nasilje posledica tekmovanja za nadvlado in dostop do zemlje med skupnostmi nomadskih živinorejcev in kmetov; |
| --- | --- |

F.

ker nigerijska regija Middle Belt že več let trpi zaradi gospodarskih in političnih napetosti med etničnimi in verskimi skupnostmi, pri čemer je nedavno nasilje posledica tekmovanja za nadvlado in dostop do zemlje med skupnostmi nomadskih živinorejcev in kmetov;

| G. | ker sta mir in stabilnost na severu Nigerije od leta 2009 ogrožena zaradi nenehnih napadov, umorov in ugrabitev islamistične skupine Boko Haram; |
| --- | --- |

G.

ker sta mir in stabilnost na severu Nigerije od leta 2009 ogrožena zaradi nenehnih napadov, umorov in ugrabitev islamistične skupine Boko Haram;

| H. | ker je bilo od začetka napadov skupine Boko Haram 20 000 ljudi ubitih, več kot 2 milijona ljudi pa razseljenih, tudi v sosednje države; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo od začetka napadov skupine Boko Haram 20 000 ljudi ubitih, več kot 2 milijona ljudi pa razseljenih, tudi v sosednje države;

| I. | ker je skupina Boko Haram aprila 2014 iz šole v kraju Chibok na severu Nigerije ugrabila 276 deklet, od katerih so se nekatere odtlej vrnile k svojim družinam, mnoge od njih pa še vedno zadržujejo na neznanem kraju; |
| --- | --- |

I.

ker je skupina Boko Haram aprila 2014 iz šole v kraju Chibok na severu Nigerije ugrabila 276 deklet, od katerih so se nekatere odtlej vrnile k svojim družinam, mnoge od njih pa še vedno zadržujejo na neznanem kraju;

| J. | ker skupina Boko Haram ženske in dekleta zasužnjuje, posiljuje, radikalizira in sili v „poroko“; ker mnoge, ki so preživele te grozovite izkušnje, zdaj pričakujejo otroka svojih posiljevalcev; |
| --- | --- |

J.

ker skupina Boko Haram ženske in dekleta zasužnjuje, posiljuje, radikalizira in sili v „poroko“; ker mnoge, ki so preživele te grozovite izkušnje, zdaj pričakujejo otroka svojih posiljevalcev;

| K. | ker so varnostne sile poleg tega obtožene, da so – v nekaterih primerih z nasiljem in prekomerno uporabo sile – prekinile miroljubne demonstracije in srečanja; |
| --- | --- |

K.

ker so varnostne sile poleg tega obtožene, da so – v nekaterih primerih z nasiljem in prekomerno uporabo sile – prekinile miroljubne demonstracije in srečanja;

| L. | ker so bili v preteklem letu ugrabljeni številni duhovniki in nune, tudi šest sester evharističnega srca Jezusa, ki so bile 13. novembra 2017 ugrabljene v kraju Iguoriakhi in nedavno izpuščene; |
| --- | --- |

L.

ker so bili v preteklem letu ugrabljeni številni duhovniki in nune, tudi šest sester evharističnega srca Jezusa, ki so bile 13. novembra 2017 ugrabljene v kraju Iguoriakhi in nedavno izpuščene;

| M. | ker je bilo v kraju Omoku več kot 14 ljudi ubitih, številni drugi pa so bili ranjeni, ko so se v zgodnjih jutranjih urah na silvestrovo vračali od maše; ker se število smrtnih žrtev med kristjani in muslimani v zadnjem času povečuje, kar ponazarja skrb vzbujajoč položaj obeh religij v državi; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo v kraju Omoku več kot 14 ljudi ubitih, številni drugi pa so bili ranjeni, ko so se v zgodnjih jutranjih urah na silvestrovo vračali od maše; ker se število smrtnih žrtev med kristjani in muslimani v zadnjem času povečuje, kar ponazarja skrb vzbujajoč položaj obeh religij v državi;

| N. | ker so se konflikti med nomadskimi živinorejci in kmeti v Nigeriji v zadnjem desetletju številčno povečali, razširili in okrepili in danes ogrožajo preživetje države; ker je bilo več tisoč ljudi ubitih, skupnosti so bile uničene ter je veliko število kmetov in nomadskih živinorejcev izgubilo življenje in lastnino zaradi stopnjevanja ubojev in uničevanja, ki onemogoča preživetje lokalnim prebivalcem in poleg tega negativno vpliva na nacionalno kohezijo; |
| --- | --- |

N.

ker so se konflikti med nomadskimi živinorejci in kmeti v Nigeriji v zadnjem desetletju številčno povečali, razširili in okrepili in danes ogrožajo preživetje države; ker je bilo več tisoč ljudi ubitih, skupnosti so bile uničene ter je veliko število kmetov in nomadskih živinorejcev izgubilo življenje in lastnino zaradi stopnjevanja ubojev in uničevanja, ki onemogoča preživetje lokalnim prebivalcem in poleg tega negativno vpliva na nacionalno kohezijo;

| O. | ker je nomadska živinoreja na dolgi rok ogrožena zaradi hitre rasti prebivalstva, širitve kmetijstva ter izgube pašnih poti in stez za govedo; ker pa se nomadske živinoreje ne more kar opustiti ali prepovedati, saj obstajajo pomembni kulturni, politični in gospodarski razlogi za njen obstoj; |
| --- | --- |

O.

ker je nomadska živinoreja na dolgi rok ogrožena zaradi hitre rasti prebivalstva, širitve kmetijstva ter izgube pašnih poti in stez za govedo; ker pa se nomadske živinoreje ne more kar opustiti ali prepovedati, saj obstajajo pomembni kulturni, politični in gospodarski razlogi za njen obstoj;

| P. | ker po navedbah Mednarodnega kazenskega sodišča obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je skupina Boko Haram v Nigeriji zagrešila hudodelstva zoper človečnost v skladu s členom 7 Rimskega statuta, vključno z umori in preganjanjem; |
| --- | --- |

P.

ker po navedbah Mednarodnega kazenskega sodišča obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je skupina Boko Haram v Nigeriji zagrešila hudodelstva zoper človečnost v skladu s členom 7 Rimskega statuta, vključno z umori in preganjanjem;

| Q. | ker ima Nigerija kompleksen pravni sistem, ki združuje skupno, običajno in versko pravo ter več ravni oblasti, kar otežuje ustrezno spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

Q.

ker ima Nigerija kompleksen pravni sistem, ki združuje skupno, običajno in versko pravo ter več ravni oblasti, kar otežuje ustrezno spoštovanje človekovih pravic;

| R. | ker so odgovornost, pravičnost, pravna država in boj proti nekaznovanju bistveni pogoji za mir in rešitev konfliktov, spravo in obnovo; |
| --- | --- |

R.

ker so odgovornost, pravičnost, pravna država in boj proti nekaznovanju bistveni pogoji za mir in rešitev konfliktov, spravo in obnovo;

| S. | ker je smrtna kazen v Nigeriji zakonita; ker je Nigerija leta 2016 na smrt obsodila 527 oseb, kar je trikrat več kot leta 2015; ker od leta 2006 obstaja de facto moratorij za smrtno kazen, ki pa je bil leta 2013 in 2016 kršen; |
| --- | --- |

S.

ker je smrtna kazen v Nigeriji zakonita; ker je Nigerija leta 2016 na smrt obsodila 527 oseb, kar je trikrat več kot leta 2015; ker od leta 2006 obstaja de facto moratorij za smrtno kazen, ki pa je bil leta 2013 in 2016 kršen;

| T. | ker je nigerijska neodvisna državna volilna komisija sporočila, da bodo predsedniške volitve in volitve v narodno skupščino potekale 16. februarja 2019; |
| --- | --- |

T.

ker je nigerijska neodvisna državna volilna komisija sporočila, da bodo predsedniške volitve in volitve v narodno skupščino potekale 16. februarja 2019;

| U. | ker je organizacija Transparency International v svojem indeksu zaznave korupcije za leto 2016 Nigerijo uvrstila na 136. mesto med skupaj 175 državami; |
| --- | --- |

U.

ker je organizacija Transparency International v svojem indeksu zaznave korupcije za leto 2016 Nigerijo uvrstila na 136. mesto med skupaj 175 državami;

| V. | ker EU v skladu s členom 8 sporazuma iz Cotonouja z Nigerijo vodi reden politični dialog o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, tudi o etnični, verski in rasni diskriminaciji; |
| --- | --- |

V.

ker EU v skladu s členom 8 sporazuma iz Cotonouja z Nigerijo vodi reden politični dialog o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, tudi o etnični, verski in rasni diskriminaciji;

| 1. | je globoko zaskrbljen zaradi povečanja števila medetničnih konfliktov med nomadskimi pastirji in kmeti v predelu Middle Belt, zaradi katerih so se povečali varnostni izzivi, s katerimi se že tako sooča Nigerija, in obžaluje pomanjkanje resničnega napredka pri obravnavi teh vprašanj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno obsoja porast nasilja nad kristjani in muslimani v Nigeriji, tudi napade na verske ustanove in vernike, kot sta bila nedavni uboj vsaj 48 kristjanov v vaseh v zvezni državi Plateau in bombni napad na mošejo v kraju Mubi na severovzhodu Nigerije, v katerem je umrlo najmanj 50 ljudi; poziva predsednika Buharija in nigerijsko vlado, naj si bolj prizadevata za končanje nasilja, ubranita pravico Nigerijcev do svobodnega izražanja veroizpovedi in v skladu z domačo zakonodajo in ustavo odločneje zaščitita pravice vseh svojih državljanov; izreka sožalje družinam žrtev stalnega nasilja; poleg tega želi spomniti, da so do leta 1970 nomadski pastirji in kmetje mirno sobivali, in obžaluje, da se trenutno nasilje zaradi dostopa do zemljišč, ki ga je zaostrilo tudi dejstvo, da ni več učinkovitih mediacijskih mehanizmov, opisuje kot verski konflikt, kar je poenostavljena slika resničnega dogajanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja vlado, naj se osredotoči na spoštovanje človekovih pravic in dostojanstva v vseh politikah za zagotovitev mirnega sobivanja državljanov ne glede na vero, prepričanje ali politično pripadnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spodbuja nigerijsko vlado, naj se pogaja za nacionalni politični okvir, ki bi varoval interese kmetov in nomadskih živinorejcev, ter poziva mednarodne partnerje, naj povečajo naložbe v preprečevanje in reševanje konfliktov med pastirji goveda in kmeti s podpiranjem sodelovanja v skupnih gospodarskih pobudah in pobudah za upravljanje naravnih virov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje nadaljevanje nasilja in napadov na severu Nigerije, katerih tarče so krščanske skupnosti; ugotavlja, da skupina Boko Haram napada muslimane, kristjane in druge, ne glede na vero; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je nigerijska vojska ponovno zasedla ozemlja skupine Boko Haram in aretirala nekatere njene člane, vendar so nevojaška prizadevanja vlade za zaustavitev te skupine še v povojih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vlado predsednika Buharija, da zaščiti svoje državljane pred terorizmom, vendar vztraja, da mora tovrstno ukrepanje potekati ob popolnem spoštovanju človekovih pravic in načel pravne države; pozdravlja napredek vlade predsednika Buharija na področju varnostnih izzivov Nigerije in v boju proti korupciji; ponuja pomoč pri uresničevanju tega cilja ter prizadevanjih za prekinitev povezave med koruptivnimi praksami in terorizmom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vendar opozarja, da ukrepi, ki jih je sprejela vlada proti skupini Boko Haram in drugim terorističnim organizacijam, ne bi smeli dodatno podžgati nasilja; v zvezi s tem poziva k reformi nigerijskih državnih varnostnih sil, tudi policije, in k iskanju odgovornih za kršitve človekovih pravic, vključno z zunajsodnimi poboji, mučenjem, samovoljnimi aretacijami in z izsiljevanjem povezanimi zlorabami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja nigerijsko vlado, naj se spopade z globokimi vzroki nasilja, tako da zagotovi enake pravice vsem državljanom in nediskriminacijsko zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja spolne napade in nasilje na podlagi spola nad ženskami in dekleti in napade skupine Boko Haram in drugih terorističnih skupin na ženske in otroke z namenom ugrabitve, prisilnih porok, posilstev in za uporabo v samomorilskih napadih; poleg tega je zaskrbljen, da tudi neustrezna humanitarna pomoč v begunskih taboriščih vodi do visokih ravni izkoriščanja in spolnih zlorab; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva nigerijske oblasti, naj zagotovijo potrebno psihosocialno podporo žrtvam radikalizacije, zlasti ženskam, otrokom in mladim, preden se ponovno vključijo v družbo; poziva k skupnim prizadevanjem vseh mednarodnih subjektov za preprečevanje radikalizacije, ki vodi v nasilen ekstremizem, in oblikovanje programov rehabilitacije in deradikalizacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja večji napredek pri odpravljanju korupcije, ki že desetletja pesti nigerijsko družbo in meni, da brez ostrih ukrepov za odpravo tovrstnih kaznivih dejanj Buharijeva vlada ne bo mogla izpolniti širšega političnega, ekonomskega in socialnega načrta; spodbuja nigerijske oblasti, naj povečajo ukrepe za boj proti korupciji, in poudarja, da če tega ne bodo storile, bo to pomenilo leta revščine in neenakosti, škodilo bo ugledu države in zmanjšalo tuje naložbe, pa tudi ogrozilo življenjske priložnosti njenih državljanov; ponovno poudarja, da korupcija vodi v nezadovoljstvo do javnih institucij in zmanjšuje legitimnost vlade v očeh državljanov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k večji učinkovitosti in neodvisnosti nigerijskega sodnega sistema, da bi lahko učinkovito uporabili kazensko pravosodje za boj proti nasilju, terorizmu in korupciji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja nigerijske oblasti, naj uvedejo moratorij za smrtno kazen z namenom, da bi jo odpravili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno opozarja nigerijsko vlado na njeno odgovornost, da zagotovi volitve, ki bodo izpeljane v skladu z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic, in da sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev svobodnih, transparentnih in verodostojnih volitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj spremljajo ponovno vključevanje nigerijskih povratnikov iz Libije in zagotovijo, da bo predvidena finančna podpora EU učinkovito porabljena; poziva Komisijo, da Parlament obvešča o ukrepih vključevanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, predsedniku Zvezne republike Nigerije, predsedniku Afriške unije, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, Vseafriškemu parlamentu ter predstavnikom Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav. |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Primeri aktivistov za človekove pravice Wu Gana, Xie Yanga, Li Ming-cheja, Taši Vangčuka in tibetanskega meniha Čoekjija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o primerih aktivistov za človekove pravice Wu Gana, Xie Yanga, Li Ming-cheja, Taši Vangčuka in tibetanskega meniha Čoekjija (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti resolucije iz dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (1), z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (2), z dne 24. novembra 2016 o primeru Gui Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (3), z dne 15. decembra 2016 o primerih tibetanske budistične akademije Larung Gar in Ilhama Tohtija (4) in z dne 6. julija 2017 o primerih Nobelovega nagrajenca Liu Xiaoboja in Lee Ming-cheja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti resolucije iz dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (1), z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (2), z dne 24. novembra 2016 o primeru Gui Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (3), z dne 15. decembra 2016 o primerih tibetanske budistične akademije Larung Gar in Ilhama Tohtija (4) in z dne 6. julija 2017 o primerih Nobelovega nagrajenca Liu Xiaoboja in Lee Ming-cheja (5),

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ki je začelo veljati leta 2003, in skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. junija 2016 o elementih za novo strategijo EU o Kitajski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ki je začelo veljati leta 2003, in skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. junija 2016 o elementih za novo strategijo EU o Kitajski,

| — | ob upoštevanju vrha EU-Kitajska, ki je potekal 1. in 2. junija 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha EU-Kitajska, ki je potekal 1. in 2. junija 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega nacionalnega ljudskega kongresa 1. julija 2015 sprejel nov zakon o nacionalni varnosti in da je bil 5. maja 2015 objavljen drugi osnutek novega zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega nacionalnega ljudskega kongresa 1. julija 2015 sprejel nov zakon o nacionalni varnosti in da je bil 5. maja 2015 objavljen drugi osnutek novega zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, in člena 4, ki brani pravice narodnostnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, in člena 4, ki brani pravice narodnostnih manjšin,

| — | ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki se je začel leta 1995, in 35. kroga tega dialoga, ki je potekal 22. in 23. junija 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki se je začel leta 1995, in 35. kroga tega dialoga, ki je potekal 22. in 23. junija 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli Wei Jingshengu leta 1996 in Hu Jiu leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli Wei Jingshengu leta 1996 in Hu Jiu leta 2008,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko/evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja Evropske službe za zunanje delovanje z dne 27. decembra 2017 o obsodbi Wu Gana in Xie Yanga na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko/evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja Evropske službe za zunanje delovanje z dne 27. decembra 2017 o obsodbi Wu Gana in Xie Yanga na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave delegacije Evropske unije z dne 8. decembra 2017 o mednarodnem dnevu človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave delegacije Evropske unije z dne 8. decembra 2017 o mednarodnem dnevu človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje splošnih človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko, v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira ravno te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da bi jih vključila v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje splošnih človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko, v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira ravno te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da bi jih vključila v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje;

| B. | ker so se razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem nadalje poslabšale po nastopu na oblast predsednika Xi Džijnpinga, saj je vlada postala bolj sovražna do mirnega nasprotovanja, svobode izražanja in svobode veroizpovedi ter pravne države; ker so kitajske oblasti pridržale in preganjale stotine zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov in novinarjev; |
| --- | --- |

B.

ker so se razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem nadalje poslabšale po nastopu na oblast predsednika Xi Džijnpinga, saj je vlada postala bolj sovražna do mirnega nasprotovanja, svobode izražanja in svobode veroizpovedi ter pravne države; ker so kitajske oblasti pridržale in preganjale stotine zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov in novinarjev;

| C. | ker je sodišče v Tianjinu aktivista Wu Gana 26. decembra 2017 obsodilo na osem let zapora zaradi spodkopavanja moči države; ker je Wu Gan redno opozarjal na občutljiva vprašanja v zvezi z zlorabo pooblastil vlade na spletu in zunaj njega; ker je Wu Gan po besedah njegovega odvetnika zavrnil dogovor z oblastmi, s katerim bi lahko dobil pogojno kazen, če bi priznal krivdo; |
| --- | --- |

C.

ker je sodišče v Tianjinu aktivista Wu Gana 26. decembra 2017 obsodilo na osem let zapora zaradi spodkopavanja moči države; ker je Wu Gan redno opozarjal na občutljiva vprašanja v zvezi z zlorabo pooblastil vlade na spletu in zunaj njega; ker je Wu Gan po besedah njegovega odvetnika zavrnil dogovor z oblastmi, s katerim bi lahko dobil pogojno kazen, če bi priznal krivdo;

| D. | ker je bil na isti dan v Hunanu obsojen in oproščen odvetnik za človekove pravice Xie Yang, potem ko je priznal krivdo za obtožbe poskusa prevrata; ker so Wu Gana aretirali več mesecev dotlej neprimerljivo gonjo odvetnikov za človekove pravice in njihovih zagovornikov v letu 2015, pri čemer je bilo v nekaj tednih po vsej državi na stotine ljudi, tudi Xie Yang, priprtih in zaslišanih; ker obstajajo domneve, da so Xie Yanga med zaslišanji mučili, pretepali in mu grozili; |
| --- | --- |

D.

ker je bil na isti dan v Hunanu obsojen in oproščen odvetnik za človekove pravice Xie Yang, potem ko je priznal krivdo za obtožbe poskusa prevrata; ker so Wu Gana aretirali več mesecev dotlej neprimerljivo gonjo odvetnikov za človekove pravice in njihovih zagovornikov v letu 2015, pri čemer je bilo v nekaj tednih po vsej državi na stotine ljudi, tudi Xie Yang, priprtih in zaslišanih; ker obstajajo domneve, da so Xie Yanga med zaslišanji mučili, pretepali in mu grozili;

| E. | ker je vmesno sodišče v Yueyangu 28. novembra 2017 obsodilo zagovornika demokracije Lee Ming-cheja na petletno zaporno kazen, ko ga je spoznalo za krivega „spodkopavanja moči države“, in mu za dve leti odvzelo vse politične pravice na Kitajskem; ker je verjetno, da je do javnega priznanja Lee Ming-cheja prišlo pod pritiskom kitajskih oblasti; ker je Lee Ming-che od 19. marca 2017, po tem, ko je prešel iz Macaa v Zhuhai v kitajski provinci Guangdong, pogrešan; |
| --- | --- |

E.

ker je vmesno sodišče v Yueyangu 28. novembra 2017 obsodilo zagovornika demokracije Lee Ming-cheja na petletno zaporno kazen, ko ga je spoznalo za krivega „spodkopavanja moči države“, in mu za dve leti odvzelo vse politične pravice na Kitajskem; ker je verjetno, da je do javnega priznanja Lee Ming-cheja prišlo pod pritiskom kitajskih oblasti; ker je Lee Ming-che od 19. marca 2017, po tem, ko je prešel iz Macaa v Zhuhai v kitajski provinci Guangdong, pogrešan;

| F. | ker je bil tibetanski lastnik trgovine in zagovornik jezikovnih pravic Taši Vangčuk 27. januarja 2016 pridržan, potem ko se je pojavil v videu časopisa New York Times, v katerem je zagovarjal pravice Tibetancev, da se učijo in študirajo v materinščini; ker je bil Taši Vangčuk marca 2016 obtožen „spodbujanja separatizma“ in mu grozi 15-letna zaporna kazen, čeprav je navedenemu časopisu izrecno povedal, da ne poziva k neodvisnosti Tibeta; |
| --- | --- |

F.

ker je bil tibetanski lastnik trgovine in zagovornik jezikovnih pravic Taši Vangčuk 27. januarja 2016 pridržan, potem ko se je pojavil v videu časopisa New York Times, v katerem je zagovarjal pravice Tibetancev, da se učijo in študirajo v materinščini; ker je bil Taši Vangčuk marca 2016 obtožen „spodbujanja separatizma“ in mu grozi 15-letna zaporna kazen, čeprav je navedenemu časopisu izrecno povedal, da ne poziva k neodvisnosti Tibeta;

| G. | ker je bil leta 2015 tibetanski menih Čoekji iz samostana Phurbu v sečuanskem okrožju Seda zaprt zaradi praznovanja rojstnega dneva izgnanega duhovnega vodje dalajlame; ker je bil Čoekji po obtožbi kratek čas pridržan v zaporu v okrožju Kangding v prefekturi Ganzi in bil končno poslan v sečuanski zapor Mianyang, da bi tam odsedel štiriletno kazen; ker je imel Čoekji po poročilih medijev težave z ledvicami, zlatenico in druge zdravstvene težave, ki so se zaradi bivanja v zaporu poslabšale; |
| --- | --- |

G.

ker je bil leta 2015 tibetanski menih Čoekji iz samostana Phurbu v sečuanskem okrožju Seda zaprt zaradi praznovanja rojstnega dneva izgnanega duhovnega vodje dalajlame; ker je bil Čoekji po obtožbi kratek čas pridržan v zaporu v okrožju Kangding v prefekturi Ganzi in bil končno poslan v sečuanski zapor Mianyang, da bi tam odsedel štiriletno kazen; ker je imel Čoekji po poročilih medijev težave z ledvicami, zlatenico in druge zdravstvene težave, ki so se zaradi bivanja v zaporu poslabšale;

| H. | ker odvetnikom za človekove pravice še naprej grozita ustrahovanje in zapor, kot v primerih uglednih pravnikov Li Yuhana, ki je pridržan brez možnosti stikov od novembra 2017, in Wang Quanzhanga, ki je bil aretiran julija 2015, bil več kot 800 dni pridržan brez možnosti stikov in domnevno mučen; ker zagovorniki človekovih pravic, ki kot predlagatelji peticij potujejo v večja mesta, da bi sprožili lokalna vprašanja, tvegajo, da jih bodo pridržali ali zaprli, kot se je zgodilo Li Xiaolingu, ki je zaprt od junija 2017 in trpi za hudo obliko glavkoma; ker so bili pridržani tudi zagovorniki človekovih pravic, ki zagotavljajo platformo predlagateljem peticij in drugim zagovornikom človekovih pravic, kot so Ding Lingjie, Liu Feiyue in Zhen Jianghua; |
| --- | --- |

H.

ker odvetnikom za človekove pravice še naprej grozita ustrahovanje in zapor, kot v primerih uglednih pravnikov Li Yuhana, ki je pridržan brez možnosti stikov od novembra 2017, in Wang Quanzhanga, ki je bil aretiran julija 2015, bil več kot 800 dni pridržan brez možnosti stikov in domnevno mučen; ker zagovorniki človekovih pravic, ki kot predlagatelji peticij potujejo v večja mesta, da bi sprožili lokalna vprašanja, tvegajo, da jih bodo pridržali ali zaprli, kot se je zgodilo Li Xiaolingu, ki je zaprt od junija 2017 in trpi za hudo obliko glavkoma; ker so bili pridržani tudi zagovorniki človekovih pravic, ki zagotavljajo platformo predlagateljem peticij in drugim zagovornikom človekovih pravic, kot so Ding Lingjie, Liu Feiyue in Zhen Jianghua;

| I. | ker je kitajska vlada sprejela nove zakone, in sicer zakon o državni varnosti, zakon o boju proti terorizmu, zakon o kibernetski varnosti in zakon o upravljanju tujih nevladnih organizacij, ki javni aktivizem in miroljubno kritiziranje vlade označujejo za ogrožanje državne varnosti, krepijo cenzuro, nadzor in kontrolo posameznikov in družbenih skupin ter odvračajo posameznike od zavzemanja za človekove pravice; |
| --- | --- |

I.

ker je kitajska vlada sprejela nove zakone, in sicer zakon o državni varnosti, zakon o boju proti terorizmu, zakon o kibernetski varnosti in zakon o upravljanju tujih nevladnih organizacij, ki javni aktivizem in miroljubno kritiziranje vlade označujejo za ogrožanje državne varnosti, krepijo cenzuro, nadzor in kontrolo posameznikov in družbenih skupin ter odvračajo posameznike od zavzemanja za človekove pravice;

| J. | ker se je Svet v strateškem okviru EU za človekove pravice in akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo zavezal, da bo EU spodbujala demokracijo in pravno državo ter „bo brez izjeme delovala v korist človekovih pravic na vseh področjih svojega zunanjega delovanja“ in „človekove pravice postavila v središče svojih odnosov z vsemi tretjimi državami, vključno s strateškimi partnericami“; |
| --- | --- |

J.

ker se je Svet v strateškem okviru EU za človekove pravice in akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo zavezal, da bo EU spodbujala demokracijo in pravno državo ter „bo brez izjeme delovala v korist človekovih pravic na vseh področjih svojega zunanjega delovanja“ in „človekove pravice postavila v središče svojih odnosov z vsemi tretjimi državami, vključno s strateškimi partnericami“;

| 1. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi tega, kako kitajska vlada obravnava zagovornike človekovih pravic, aktiviste in odvetnike; opozarja Kitajsko na odgovornosti, ki jih ima kot svetovna sila, in poziva pekinške oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter drugih mednarodnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je Kitajska podpisala ali ratificirala; poleg tega odločno poziva pekinške oblasti, naj prekinejo vsakršno nadlegovanje vseh zagovornikov človekovih pravic v državi, da bodo ti lahko neovirano opravljali svoje delo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva kitajske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, aktiviste, odvetnike in predlagatelje peticij, ki so zaprti zaradi svojega dela na področju človekovih pravic, ter naj prenehajo s sedanjim zatiranjem, ki jih nad navedenimi izvajajo s pridržanji, sodnim nadlegovanjem in ustrahovanjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vlado Ljudske republike Kitajske, naj nemudoma izpusti Wu Gana, saj je zaprt izključno zaradi miroljubnega uveljavljanja svobode izražanja in zbiranja, ter mu v pričakovanju izpustitve zagotovijo reden, neomejen dostop do družine in odvetnika, ki si ga bo sam izbral, ter da ne bo podvržen mučenju ali drugemu slabemu ravnanju; poziva, naj se mučenje na Kitajskem preišče hitro, učinkovito in nepristransko, ter naj se odgovornim sodi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba izvesti preiskavo v zvezi z domnevnim mučenjem Xie Yanga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kitajske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo Lee Ming-cheja in mu v pričakovanju izpustitve zagotovijo varstvo pred mučenjem in vsakršnim slabim ravnanjem ter mu omogočijo dostop do družine, odvetnika, ki ga bo sam izbral, in ustrezne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je močno zaskrbljen, ker je bil Taši Vangčuk aretiran in je še vedno zaprt ter je njegova pravica do svetovanja omejena, dokazov proti njemu ni, v kazenski preiskavi pa so bile nepravilnosti; poziva, naj se ga takoj in brezpogojno izpusti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva kitajske oblasti, naj takoj in brezpogojno izpustijo tibetanskega meniha Čoekjija; poziva kitajsko vlado, naj njegovim sorodnikom in odvetnikom, ki jih bo sam izbral, dovoli, da ga obiščejo, in mu zlasti zagotovi ustrezno zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kitajsko vlado, naj spoštuje svojo ustavo, zlasti kar zadeva 4. člen o varstvu narodnostnih manjšin, 35. člen o varstvu svobode govora, medijev, zbiranja, združevanja, sprevodov in demonstracij, 36. člen o pravici do svobode veroizpovedi in 41. člen, ki zagotavlja pravico kritike in podajanja predlogov v zvezi z vsakim državnim organom ali funkcionarjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoj poziv kitajski vladi, naj sodeluje v dialogu z njegovo svetostjo dalajlamo in njegovimi predstavniki, ter izraža podporo mirni rešitvi tibetanskega vprašanja z dialogom in pogajanji, da bi se Tibetu zagotovila resnična avtonomija v okviru kitajske ustave; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja tudi protibudistične kampanje v sklopu domovinske vzgoje, vključno z ukrepi za državno upravljanje tibetanskih budističnih samostanov; je zaskrbljen, ker se kitajsko kazensko pravo zlorablja za preganjanje Tibetancev in budistov, saj se njihove verske dejavnosti enačijo s separatizmom; obžaluje, da so se pogoji za prakticiranje budizma v Tibetu občutno poslabšali po protestih Tibetancev marca 2008, kitajska vlada pa je začela izvajati strožji nadzor prek domovinske vzgoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen zaradi sprejetja svežnja varnostnih zakonov in njegovega vpliva na manjšine na Kitajskem, zlasti kar zadeva zakon o boju proti terorizmu, ki bi lahko privedel do kaznovanja miroljubnih izrazov tibetanske kulture in vere, ter zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij, ki predpisuje strog nadzor vlade nad skupinami za varstvo človekovih pravic, saj gre za pristop, ki je odločno hierarhičen od zgoraj navzdol, namesto da bi spodbujal partnerstvo med lokalnimi in centralnimi ravnmi vlade ter civilno družbo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da morajo kitajske oblasti zagotoviti, da bodo lahko vsi, ki so pridržani v osamitvi, nemudoma stopili v stik s svojimi družinami in odvetniki, pogoji pridržanja pa morajo izpolnjevati standarde iz načel za zaščito vseh oseb, ki so na kakršen koli način pridržane ali zaprte, kakor jih je generalna skupščina OZN sprejela z resolucijo št. 43/173 z dne 9. decembra 1988, vključno z dostopom do zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zelo zaskrbljen, ker je bil seznanjen z obtožbami o mučenju zagovornikov človekovih pravic; zato poziva kitajsko vlado, naj v celoti spoštuje absolutno in brezpogojno prepoved mučenja ali drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, v skladu z 2. in 16. členom Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je Kitajska ratificirala 4. oktobra 1988; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja kitajsko vlado, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, saj se približuje 20. obletnica njenega podpisa tega pakta, in naj zagotovi njegovo celovito izvajanje, tudi s končanjem vseh zlorab in kršitev, ter mu po potrebi prilagodi svojo zakonodajo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti, da je pomembno, da EU v vsakem političnem dialogu in dialogu o človekovih pravicah s kitajskimi oblastmi, vključno z letnimi dialogi o človekovih pravicah, opozarja na vprašanje kršenja človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primerih manjšin v Tibetu in Sinkiangu, saj je to skladno z zavezo EU, da v odnosih s to državo nastopa odločno, jasno in enotno; vseeno obžaluje, da letni dialogi o človekovih pravicah med EU in Kitajsko niso prinesli oprijemljivih rezultatov; nadalje opozarja, da se je Kitajska s svojim procesom reform in vedno večjim globalnim udejstvovanjem odločila pristopiti k mednarodnemu okviru človekovih pravic, in sicer s podpisom dolge vrste mednarodnih pogodb o človekovih pravicah; zato poziva k nadaljevanju dialoga s Kitajsko, da bi spoštovala te zaveze; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vse države članice, naj zavzamejo odločen in na vrednotah temelječ pristop do Kitajske, in pričakuje, da ne bodo sprejemale enostranskih pobud ali dejanj, ki bi utegnila ogroziti enotnost, učinkovitost in usklajenost ukrepov EU; z velikim obžalovanjem spominja, da EU ni podala izjave o človekovih pravicah na Kitajskem na zasedanju Sveta OZN za človekove pravice junija 2017 v Ženevi; pozdravlja sprejetje izjave na seji, ki je sledila, in pričakuje, da bo EU še naprej omenjala Kitajsko kot državo, ki ji mora Svet za človekove pravice namenjati pozornost, vsaj dokler bo država zavračala vsebinske reforme na področju pravic; nadalje poziva EU in njene države članice, naj izrazijo resno zaskrbljenost med prihajajočim splošnega rednim pregledom za Kitajsko ter naj zlasti zagotovijo, da bo lahko kitajska civilna družba svobodno sodelovala v postopku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj sprejmejo sklepe Sveta za zunanje zadeve o Kitajski, v katerih se poudarja ključni pomen človekovih pravic v odnosih med EU in Kitajsko ter jasno izražata zaskrbljenost nad negativno usmeritvijo Kitajske na tem področju in pričakovanje, da se bodo kitajske oblasti na to odzvale s specifičnimi ukrepi; poudarja, da bi se s takšnimi sklepi 28 držav članic EU in institucije EU združile v skupnem sporočilu in pristopu, kar zadeva človekove pravice na Kitajskem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 378, 9.11.2017, str. 239.

(2)  UL C 399, 24.11.2017, str. 92.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0444.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0505.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Demokratična republika Kongo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o Demokratični republiki Kongo (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 14. junija 2017 (1), 2. februarja 2017 (2) in 1. decembra 2016 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 14. junija 2017 (1), 2. februarja 2017 (2) in 1. decembra 2016 (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in njene tiskovne predstavnice o razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in njene tiskovne predstavnice o razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. novembra 2017 o objavi časovnega razporeda volitev v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. novembra 2017 o objavi časovnega razporeda volitev v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju resolucije o tehnični pomoči in izgradnji zmogljivosti na področju človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, ki jo je Svet OZN za človekove pravice sprejel 29. septembra 2017, in poročila generalnega sekretarja o misiji OZN za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) iz oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o tehnični pomoči in izgradnji zmogljivosti na področju človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, ki jo je Svet OZN za človekove pravice sprejel 29. septembra 2017, in poročila generalnega sekretarja o misiji OZN za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) iz oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju končnih pripomb četrtega rednega pregleda o izvajanju Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah v Demokratični republiki Kongo z dne 9. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih pripomb četrtega rednega pregleda o izvajanju Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah v Demokratični republiki Kongo z dne 9. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2348 (2017) o podaljšanju mandata MONUSCO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2348 (2017) o podaljšanju mandata MONUSCO,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2282 z dne 11. decembra 2017 o podaljšanju sankcij do 12. decembra 2018 zoper posameznike, odgovorne za nasilje in hude kršitve človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2282 z dne 11. decembra 2017 o podaljšanju sankcij do 12. decembra 2018 zoper posameznike, odgovorne za nasilje in hude kršitve človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. marca in 11. decembra 2017 o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. marca in 11. decembra 2017 o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o sodelovanju EU s civilno družbo na področju zunanjih odnosov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o sodelovanju EU s civilno družbo na področju zunanjih odnosov,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 15. junija 2016 o predvolilnih in varnostnih razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 15. junija 2016 o predvolilnih in varnostnih razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju tega, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli leta 2014 podeljena dr. Denisu Mukwegeju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli leta 2014 podeljena dr. Denisu Mukwegeju,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju smernic Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev iz maja 2017 o svobodi združevanja in zbiranja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev iz maja 2017 o svobodi združevanja in zbiranja,

| — | ob upoštevanju ustave Demokratične republike Kongo, sprejete 18. februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Demokratične republike Kongo, sprejete 18. februarja 2006,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se leto dni po podpisu sporazuma z dne 31. decembra 2016 splošne razmere v Demokratični republiki Kongo še nadalje slabšajo, saj prihaja v vsej državi do nasilnega zatiranja, ubojev in vsesplošnega kršenja človekovih pravic; ker je bilo leto 2017 eno najnasilnejših v nedavni zgodovini Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

A.

ker se leto dni po podpisu sporazuma z dne 31. decembra 2016 splošne razmere v Demokratični republiki Kongo še nadalje slabšajo, saj prihaja v vsej državi do nasilnega zatiranja, ubojev in vsesplošnega kršenja človekovih pravic; ker je bilo leto 2017 eno najnasilnejših v nedavni zgodovini Demokratične republike Kongo;

| B. | ker je OZN razglasila, da so razmere v Demokratični republiki Kongo na najvišji, tj.3. stopnji na lestvici humanitarnih kriz; ker je visoki komisar OZN za človekove pravice Zejd Rad Al Husein dne 8. marca 2017 pozval k ustanovitvi preiskovalne komisije za preiskavo nasilja v provinci Kasai; |
| --- | --- |

B.

ker je OZN razglasila, da so razmere v Demokratični republiki Kongo na najvišji, tj.3. stopnji na lestvici humanitarnih kriz; ker je visoki komisar OZN za človekove pravice Zejd Rad Al Husein dne 8. marca 2017 pozval k ustanovitvi preiskovalne komisije za preiskavo nasilja v provinci Kasai;

| C. | ker se je politična kriza še poglobila, ko predsednik Joseph Kabila leta 2016 ni želel zapustiti predsedniškega položaja po poteku mandata, določenega z ustavo; ker je bilo v okviru silvestrskega sporazuma pod vodstvom kongovske škofovske konference dogovorjeno, da bodo volitve potekale decembra 2017; ker ta rok ni bil upoštevan in ker je neodvisna nacionalna volilna komisija sporočila, da bodo volitve potekale 23. decembra 2018; |
| --- | --- |

C.

ker se je politična kriza še poglobila, ko predsednik Joseph Kabila leta 2016 ni želel zapustiti predsedniškega položaja po poteku mandata, določenega z ustavo; ker je bilo v okviru silvestrskega sporazuma pod vodstvom kongovske škofovske konference dogovorjeno, da bodo volitve potekale decembra 2017; ker ta rok ni bil upoštevan in ker je neodvisna nacionalna volilna komisija sporočila, da bodo volitve potekale 23. decembra 2018;

| D. | ker je neodvisna državna volilna komisija začela logistične priprave na volitve, vključno s proračunskimi rešitvami in volilnim imenikom; |
| --- | --- |

D.

ker je neodvisna državna volilna komisija začela logistične priprave na volitve, vključno s proračunskimi rešitvami in volilnim imenikom;

| E. | ker so protesti proti političnim razmeram naleteli na izredno nasilen odpor sil, ki podpirajo vlado; |
| --- | --- |

E.

ker so protesti proti političnim razmeram naleteli na izredno nasilen odpor sil, ki podpirajo vlado;

| F. | ker je urad visokega komisarja OZN za človekove pravice ugotovil, da so varnostne sile namenoma zatrle državljanske in politične pravice, tudi z uporabo streliva, solzivca in gumijastih nabojev proti civilistom, vključno z ministranti, ter predstavnikom OZN preprečile dostop do bolnišnic, mrtvašnic in objektov za pridržanje ter jim onemogočile opazovanje protestov; |
| --- | --- |

F.

ker je urad visokega komisarja OZN za človekove pravice ugotovil, da so varnostne sile namenoma zatrle državljanske in politične pravice, tudi z uporabo streliva, solzivca in gumijastih nabojev proti civilistom, vključno z ministranti, ter predstavnikom OZN preprečile dostop do bolnišnic, mrtvašnic in objektov za pridržanje ter jim onemogočile opazovanje protestov;

| G. | ker Demokratična republika Kongo še ni ratificirala Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

G.

ker Demokratična republika Kongo še ni ratificirala Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju;

| H. | ker se nadaljujejo oboroženi spopadi med kongovsko vojsko in lokalnimi milicami, zlasti v provinci Kasai; ker je to povzročilo hudo humanitarno krizo ter poboje, mučenje in posilstva, uničevanje hiš, zdravstvenih ustanov in šol, v provinci pa je bilo odkritih tudi 40 množičnih grobišč; ker ni bilo nikakršnega napredka pri odredbah za privedbo storilcev pred sodišče; |
| --- | --- |

H.

ker se nadaljujejo oboroženi spopadi med kongovsko vojsko in lokalnimi milicami, zlasti v provinci Kasai; ker je to povzročilo hudo humanitarno krizo ter poboje, mučenje in posilstva, uničevanje hiš, zdravstvenih ustanov in šol, v provinci pa je bilo odkritih tudi 40 množičnih grobišč; ker ni bilo nikakršnega napredka pri odredbah za privedbo storilcev pred sodišče;

| I. | ker ima Demokratična republika Kongo zaradi konfliktov najvišje število na novo notranje razseljenih oseb, zabeleženih na svetovni ravni; ker je bilo od januarja 2017 znotraj države razseljenih več kot 1,9 milijona ljudi, s čimer se je skupno število razseljenih ljudi v državi dvignilo na 4,25 milijona, večinoma v provincah Kasai, Tanganjika in Kivu; ker Demokratična republika Kongo sprejema tudi begunce iz Burundija, Srednjeafriške republike in Južnega Sudana; ker je EU namenila 5 milijonov EUR v obliki nujne pomoči za žrtve nasilja v provinci Kasai; |
| --- | --- |

I.

ker ima Demokratična republika Kongo zaradi konfliktov najvišje število na novo notranje razseljenih oseb, zabeleženih na svetovni ravni; ker je bilo od januarja 2017 znotraj države razseljenih več kot 1,9 milijona ljudi, s čimer se je skupno število razseljenih ljudi v državi dvignilo na 4,25 milijona, večinoma v provincah Kasai, Tanganjika in Kivu; ker Demokratična republika Kongo sprejema tudi begunce iz Burundija, Srednjeafriške republike in Južnega Sudana; ker je EU namenila 5 milijonov EUR v obliki nujne pomoči za žrtve nasilja v provinci Kasai;

| J. | ker se je marca 2017 zmanjšalo število vojakov misije MONUSCO, junija 2017 pa je bil za 8 % znižan njen proračun; |
| --- | --- |

J.

ker se je marca 2017 zmanjšalo število vojakov misije MONUSCO, junija 2017 pa je bil za 8 % znižan njen proračun;

| K. | ker oblasti v Demokratični republiki Kongo sistematično nadlegujejo predstavnike organizacij civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, tudi Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, katoliško cerkev in Comité Laic de Coordination (CLC); ker je po podatkih skupin za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo pridržanih vsaj 358 političnih zapornikov; |
| --- | --- |

K.

ker oblasti v Demokratični republiki Kongo sistematično nadlegujejo predstavnike organizacij civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, tudi Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, katoliško cerkev in Comité Laic de Coordination (CLC); ker je po podatkih skupin za človekove pravice v Demokratični republiki Kongo pridržanih vsaj 358 političnih zapornikov;

| L. | ker je bilo 29. in 30. decembra 2017 sedem zagovornikov človekovih pravic (Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji in Arciel Beni, vsi povezani s civilnodružbenim gibanjem Filimbi) aretiranih in pridržanih brez nalogov za prijetje in ker ni znano, kje je Palmer Kabeya, prav tako zagovornik človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo 29. in 30. decembra 2017 sedem zagovornikov človekovih pravic (Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji in Arciel Beni, vsi povezani s civilnodružbenim gibanjem Filimbi) aretiranih in pridržanih brez nalogov za prijetje in ker ni znano, kje je Palmer Kabeya, prav tako zagovornik človekovih pravic;

| M. | ker se povečuje število ugrabitev humanitarnih delavcev in pripadnikov mirovnih sil ter napadi nanje in so bile humanitarne organizacije prisiljene odložiti dostavo pomoči in prekiniti svojo dejavnost; |
| --- | --- |

M.

ker se povečuje število ugrabitev humanitarnih delavcev in pripadnikov mirovnih sil ter napadi nanje in so bile humanitarne organizacije prisiljene odložiti dostavo pomoči in prekiniti svojo dejavnost;

| N. | ker so trije osnutki zakonov, ki so bili predloženi v kongovski narodni skupščini – o urejanju nevladnih organizacij, o zagovornikih človekovih pravic in boju proti terorizmu – v svoji sedanji obliki v nasprotju z regionalnimi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in predstavljajo izjemno grožnjo neodvisnemu delovanju civilne družbe v Kongu; |
| --- | --- |

N.

ker so trije osnutki zakonov, ki so bili predloženi v kongovski narodni skupščini – o urejanju nevladnih organizacij, o zagovornikih človekovih pravic in boju proti terorizmu – v svoji sedanji obliki v nasprotju z regionalnimi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in predstavljajo izjemno grožnjo neodvisnemu delovanju civilne družbe v Kongu;

| O. | ker je EU do decembra 2018 podaljšala omejevalne ukrepe proti posameznikom, ki jih je sprejela kot odziv na oviranje volilnega procesa in kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

O.

ker je EU do decembra 2018 podaljšala omejevalne ukrepe proti posameznikom, ki jih je sprejela kot odziv na oviranje volilnega procesa in kršitve človekovih pravic;

| 1. | znova izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabših političnih in varnostnih razmer v Demokratični republiki Kongo; odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic in vse nasilje, zlasti nad mirnimi protestniki, vključno s prepovedjo mirnih javnih protestov in politikami ustrahovanja, aretacij in pridržanja vseh oporečnikov; poziva kongovske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zapornike vesti ter opravijo neodvisno preiskavo nasilnega zatrtja protestov decembra 2017 in odkritih množičnih grobišč; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je predvsem vlada Demokratične republike Kongo odgovorna za zaščito civilistov, ki so na njenem ozemlju in pod njeno pristojnostjo, tudi pred hudodelstvi zoper človečnost in vojnimi hudodelstvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je izredno zaskrbljen zaradi dokazov organizacij za človekove pravice, zlasti decembra 2017 objavljenega preiskovalnega poročila Mednarodne zveze za človekove pravice o množičnih pobojih v provinci Kasai, na podlagi katerega naj bi kongovske varnostne sile in milice, ki jih podpira vlada, v provinci Kasai izvajale načrtno strategijo terorja in uničenja, ki vodi v hudodelstva zoper človečnost; poziva Mednarodno kazensko sodišče in OZN, naj preiščeta te trditve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen zaradi položaja žensk in otrok v Demokratični republiki Kongo; odločno obsoja uporabo posilstev, spolnega nasilja in mučenja; je zaskrbljen zaradi obtožb, da milice, ki jih podpirajo kongovske oblasti, nezakonito novačijo in uporabljajo otroke vojake, ter meni, da bi moralo prenehanje uporabe otrok vojakov biti prednostna naloga kongovskih oblasti in mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | močno obžaluje, da volitve niso bile izvedene do roka leta 2017; želi opozoriti, da so kongovske oblasti in institucije dolžne učinkovito izvajati novi volilni koledar v skladu s kongovsko ustavo in silvestrskim dogovorom; vztraja, naj se pregledne, svobodne in poštene predsedniške in parlamentarne volitve izvedejo 23. decembra 2018; opozarja, da mora biti neodvisna državna volilna komisija neodvisna, nepristranska in vključujoča institucija, ter poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj zagotovi zadostna sredstva; nadalje poziva neodvisno državno volilno komisijo in vlado, naj uvedeta četrtletne roke za volilni časovni načrt, da bi lahko spremljali napredek in kot jasen znak zaveze vlade, da bo res izvedla volitve; želi spomniti, da so lahko pot iz krize samo verodostojne volitve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da morajo imeti nasprotniki v izgnanstvu možnost varne in brezpogojne vrnitve in da mora imeti vsak državljan možnost kandidirati na volitvah; pozdravlja ustanovitev usklajene ekipe strokovnjakov, v kateri sodelujejo Afriška unija, Mednarodna organizacija za frankofonijo, Južnoafriška razvojna skupnost in OZN in ki je zadolžena za podporo izvajanju volilnega procesa in lajšanje pridobivanja finančne, logistične in tehnične pomoči za Demokratično republiko Kongo; podpira prispevek EU k volilnemu procesu v Demokratični republiki Kongo in poziva EU, naj v zameno za morebitno financiranje volitev od kongovske vlade zahteva, da izvede konkretne ukrepe, ki bodo jasno dokazale politično voljo za organizacijo volitev 23. decembra 2018, zlasti z objavo realističnega volilnega proračuna in jamstvom glede vseh temeljnih pravic in svoboščin za vse politične stranke in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | močno obsoja vse oblike nadlegovanja in groženj zoper civilno družbo in nevladne organizacije; je zlasti zaskrbljen zaradi najnovejših groženj s smrtjo, namenjenih predstavnikom Mednarodne zveze za človekove pravice in z njo povezanih organizacij; poziva oblasti in varnostne sile Demokratične republike Kongo, naj v celoti spoštujejo zahteve iz Sporazuma iz Cotonouja in silvestrskega sporazuma, zlasti pravico posameznikov do uveljavljanja pravice do izražanja ter pravice zbiranja in protestiranja; poziva kongovske oblasti, naj karseda hitro ratificirajo Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja osnutke zakonov, ki jih je predložila kongovska narodna skupščina, o ureditvi nevladnih organizacij, zagovornikih človekovih pravic in boju proti terorizmu; poziva kongovske oblasti, naj v celoti spoštujejo dolžno pravno zakonodajno postopanje in osnutke zakonov uskladijo z mednarodnimi in regionalnimi standardi za varstvo in spodbujanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj okrepijo podporo zagovornikom človekovih pravic in zaščito zanje; poziva oblasti Demokratične republike Kongo, naj preiščejo napade na zagovornike človekovih pravic in zatiranje demokratičnih protestov ter njihove storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja napoved generalnega sekretarja OZN, da bo dal preiskati napad milice Zavezniških demokratičnih sil na enote misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo 7. decembra 2017 v provinci Severni Kivu, v katerem je bilo ubitih 15 mirovnikov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen zaradi zmanjševanja števila enot OZN in proračunskih sredstev; poziva varnostni svet OZN in države članice OZN, naj zagotovijo, da bo misija OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo prejela ustrezno financiranje in opravila naloge, ki so ji bile zaupanje okviru njenega mandata; želi spomniti, da mandat misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo vključuje prispevanje k varstvu civilnega prebivalstva in izvajanje političnega dogovora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj dajo prednost vrednotam človekovih pravic; ponovno opozarja, kako pomembno je, da posamezniki odgovarjajo za kršitve človekovih pravic in druga dejanja, ki preprečujejo mirno rešitev konflikta v Demokratični republiki Kongo; v zvezi s tem pozdravlja namenske sankcije EU in jo poziva, naj premisli o uporabo dodatnih sredstev, kot je določeno v Sporazumu iz Cotonouja, če se bodo razmere še naprej slabšale in ne bo bistvenega napredka v smeri iskanja miroljubne rešitve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno opozarja, da je namestnik izvršnega direktorja Programa OZN za okolje Ibrahim Thiaw aprila 2015 izjavil, da se letno izkoristi več kot 1 milijarda dolarjev naravnih virov in da se večina dobička (do 98 %) steka v blagajne mednarodnih skupin, s preostalima 2 % pa se financirajo notranje oborožene skupine; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki se bodo uporabljali za evropska podjetja v primeru nespoštovanja mednarodnih predpisov ali v primeru nezadovoljivih odškodnin žrtvam kršitev človekovih pravic, če so za te kršitve neposredno ali posredno odgovorna; poziva, naj se začne čim prej izvajati dogovor o uredbi EU o konfliktnih mineralih (Uredba (EU) 2017/821 (4)), ki so ga države članice dosegle 15. junija 2016, in naj se nadaljuje delo na ravni EU in OZN, da bi se oblikovali mednarodni predpisi na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno izraža svojo podporo Afriški uniji, Mednarodni organizaciji za frankofonijo in Južnoafriški razvojni skupnosti ter zlasti Angoli, ki omogočajo politični dialog z Demokratično republiko Kongo in vso regijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zaskrbljen zaradi vse večje epidemije kolere in poziva k večji humanitarni pomoči, da bi ustavili izbruh bolezni; poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno in humanitarno prek zanesljivih organizacij, da bi zadostili nujnim potrebam prebivalstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Svetu ministrov in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu ter predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0264.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0017.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0479.

(4)  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/779 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/779 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (3),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2015 iz marca 2015 z naslovom „Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2015 iz marca 2015 z naslovom „Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju“,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 iz marca 2017 z naslovom: „Brezposelnost mladih: ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 iz marca 2017 z naslovom: „Brezposelnost mladih: ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o nadzoru porabe ter spremljanju stroškovne učinkovitosti v sistemih jamstva EU za mlade (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o nadzoru porabe ter spremljanju stroškovne učinkovitosti v sistemih jamstva EU za mlade (4),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize tematskega sektorja za proračunske zadeve z dne 3. februarja 2016 z naslovom „Ocena pobude za zaposlovanje mladih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize tematskega sektorja za proračunske zadeve z dne 3. februarja 2016 z naslovom „Ocena pobude za zaposlovanje mladih“,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. junija 2016 o priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. junija 2016 o priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti (COM(2016)0382),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, njenega dodatnega protokola in spremenjene različice Evropske socialne listine, ki je začela veljati 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, njenega dodatnega protokola in spremenjene različice Evropske socialne listine, ki je začela veljati 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030, zlasti cilja 8 o spodbujanju trajnostne, vključujoče in vzdržne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse, ki so jih v OZN sprejeli leta 2015 in veljajo za ves svet, vključno z EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030, zlasti cilja 8 o spodbujanju trajnostne, vključujoče in vzdržne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse, ki so jih v OZN sprejeli leta 2015 in veljajo za ves svet, vključno z EU,

| — | ob upoštevanju poročila Jeana-Clauda Junckerja v tesnem sodelovanju z Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Mariem Draghijem in Martinom Schulzem o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (poročilo petih predsednikov) z dne 22. junija 2015, dokumentov Komisije za razmislek o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017 in o poglabljanju evropske monetarne unije z dne 31. maja 2017 ter bele knjige Komisije o prihodnosti Evrope z dne 1. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Jeana-Clauda Junckerja v tesnem sodelovanju z Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Mariem Draghijem in Martinom Schulzem o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (poročilo petih predsednikov) z dne 22. junija 2015, dokumentov Komisije za razmislek o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017 in o poglabljanju evropske monetarne unije z dne 31. maja 2017 ter bele knjige Komisije o prihodnosti Evrope z dne 1. marca 2017,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 o vzpostavitvi evropskega stebra socialnih pravic (COM(2017)0250) in priporočila Komisije (EU) 2017/761 z dne 26. aprila 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 o vzpostavitvi evropskega stebra socialnih pravic (COM(2017)0250) in priporočila Komisije (EU) 2017/761 z dne 26. aprila 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (6),

| — | ob upoštevanju dejavnosti in raziskav Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), Mednarodne organizacija dela, Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Evropske konfederacije sindikatov (ETUC) in Evropskega sindikalnega inštituta (ETUI), Konfederacije evropskih gospodarskih združenj (BusinessEurope), Evropskega združenje obrtnikov ter malih in srednjih podjetij (UEAPME), Evropskega centra delodajalcev in podjetij, ki zagotavljajo javne storitve (CEEP), mreže evropskih večjih mest Eurocities in Evropskega mladinskega foruma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in raziskav Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), Mednarodne organizacija dela, Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Evropske konfederacije sindikatov (ETUC) in Evropskega sindikalnega inštituta (ETUI), Konfederacije evropskih gospodarskih združenj (BusinessEurope), Evropskega združenje obrtnikov ter malih in srednjih podjetij (UEAPME), Evropskega centra delodajalcev in podjetij, ki zagotavljajo javne storitve (CEEP), mreže evropskih večjih mest Eurocities in Evropskega mladinskega foruma,

| — | ob upoštevanju nagovora predsednika Junckerja z dne 13. septembra 2017 o stanju v Uniji, načrta za bolj združeno, močnejšo in bolj demokratično Unijo (osnutek delovnega programa Komisije za leto 2018) in pisma o nameri predsedniku Antoniu Tajaniju in predsedniku estonske vlade Jüriju Ratasu z dne 13. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagovora predsednika Junckerja z dne 13. septembra 2017 o stanju v Uniji, načrta za bolj združeno, močnejšo in bolj demokratično Unijo (osnutek delovnega programa Komisije za leto 2018) in pisma o nameri predsedniku Antoniu Tajaniju in predsedniku estonske vlade Jüriju Ratasu z dne 13. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0406/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0406/2017),

| A. | ker se je brezposelnost mladih zaradi finančne in gospodarske krize s 15 % v letu 2008 povečala kar na 24 % v prvih mesecih leta 2013, ta povprečna stopnja pa skriva ogromne razlike med državami članicami in regijami; ker je stopnja brezposelnosti mladih v letu 2013 v Nemčiji, Avstriji in na Nizozemskem ostala blizu 10 %, medtem ko je v Italiji, Španiji, na Hrvaškem in v Grčiji dosegla celo vrednosti okrog 40 % ali krepko več; |
| --- | --- |

A.

ker se je brezposelnost mladih zaradi finančne in gospodarske krize s 15 % v letu 2008 povečala kar na 24 % v prvih mesecih leta 2013, ta povprečna stopnja pa skriva ogromne razlike med državami članicami in regijami; ker je stopnja brezposelnosti mladih v letu 2013 v Nemčiji, Avstriji in na Nizozemskem ostala blizu 10 %, medtem ko je v Italiji, Španiji, na Hrvaškem in v Grčiji dosegla celo vrednosti okrog 40 % ali krepko več;

| B. | ker so ukrepi, usmerjeni v manjšo javno porabo, zaradi zmanjševanja proračunov za izobraževanje, usposabljanje, ustvarjanje delovnih mest in podporne storitve, pokazali neposredne negativne učinke, zlasti na mlade; |
| --- | --- |

B.

ker so ukrepi, usmerjeni v manjšo javno porabo, zaradi zmanjševanja proračunov za izobraževanje, usposabljanje, ustvarjanje delovnih mest in podporne storitve, pokazali neposredne negativne učinke, zlasti na mlade;

| C. | ker so bile politike, ki vplivajo na mlade, oblikovane brez vključevanja prizadetih mladih in njihovih predstavnikov; |
| --- | --- |

C.

ker so bile politike, ki vplivajo na mlade, oblikovane brez vključevanja prizadetih mladih in njihovih predstavnikov;

| D. | ker se mladi zaradi dolgih obdobij brezposelnosti lahko počutijo potisnjene na rob družbe in iz nje izključene ter izgubijo občutek pripadnosti in ker ima lahko to učinek stigmatizacije, kar pomeni, da obstaja večja verjetnost, da bodo ponovno brezposelni ter da bodo prejemali nižje plačilo in imeli v poklicnem življenju slabše možnosti za poklicno napredovanje; ker zapostavljanje mladih pomeni izgubo javnih in zasebnih naložb, kar povzroča razširjeno prekarnost in izgubljanje znanja in spretnosti zaradi neizkoriščenega in pojemajočega potenciala, ki ga to prinaša; |
| --- | --- |

D.

ker se mladi zaradi dolgih obdobij brezposelnosti lahko počutijo potisnjene na rob družbe in iz nje izključene ter izgubijo občutek pripadnosti in ker ima lahko to učinek stigmatizacije, kar pomeni, da obstaja večja verjetnost, da bodo ponovno brezposelni ter da bodo prejemali nižje plačilo in imeli v poklicnem življenju slabše možnosti za poklicno napredovanje; ker zapostavljanje mladih pomeni izgubo javnih in zasebnih naložb, kar povzroča razširjeno prekarnost in izgubljanje znanja in spretnosti zaradi neizkoriščenega in pojemajočega potenciala, ki ga to prinaša;

| E. | ker je bil leta 2012 vsak tretji evropski delavec bodisi preveč bodisi premalo kvalificiran za svoje delovno mesto (7), in ker pri mlajših delavcih običajno obstaja večja verjetnost, da bodo s formalnega vidika preveč izobraženi, obenem pa je tudi bolj verjetno, da bodo v primerjavi s starejšimi delavci zaposleni na delovnih mestih, ki so v manjši meri usklajena z njihovimi znanjem in spretnostmi; |
| --- | --- |

E.

ker je bil leta 2012 vsak tretji evropski delavec bodisi preveč bodisi premalo kvalificiran za svoje delovno mesto (7), in ker pri mlajših delavcih običajno obstaja večja verjetnost, da bodo s formalnega vidika preveč izobraženi, obenem pa je tudi bolj verjetno, da bodo v primerjavi s starejšimi delavci zaposleni na delovnih mestih, ki so v manjši meri usklajena z njihovimi znanjem in spretnostmi;

| F. | ker mlade delavce bolj ogroža tveganje prekarne zaposlitve; ker je pri delavcih, mlajših od 25 let, verjetnost večkratne prikrajšanosti na delovnem mestu dvakrat večja kot pri delavcih, starih 50 let ali več (8); |
| --- | --- |

F.

ker mlade delavce bolj ogroža tveganje prekarne zaposlitve; ker je pri delavcih, mlajših od 25 let, verjetnost večkratne prikrajšanosti na delovnem mestu dvakrat večja kot pri delavcih, starih 50 let ali več (8);

| G. | ker uspešen prehod iz šolanja v zaposlitev ter iz nedejavnosti v delo ter prva zaposlitev okrepijo vlogo mladih in jih motivirajo, saj jim pomagajo, da razvijejo osebne in poklicne spretnosti in postanejo neodvisni in samozavestni državljani, ki so dobro začeli svojo poklicno pot; |
| --- | --- |

G.

ker uspešen prehod iz šolanja v zaposlitev ter iz nedejavnosti v delo ter prva zaposlitev okrepijo vlogo mladih in jih motivirajo, saj jim pomagajo, da razvijejo osebne in poklicne spretnosti in postanejo neodvisni in samozavestni državljani, ki so dobro začeli svojo poklicno pot;

| H. | ker se je stopnja brezposelnosti mladih po tem, ko je leta 2013 dosegla najvišjo, 24-odstotno vrednost, v EU-28 postopoma zmanjševala in v letu 2017 znaša manj kot 17 %; ker je raven brezposelnosti mladih še vedno visoka, saj je samo v nekaj državah (Avstriji, Češki, Nizozemski, Malti, Madžarski in Nemčiji) delež mladih brezposelnih manj kot 11 %, med državami članicami pa so znatne razlike; |
| --- | --- |

H.

ker se je stopnja brezposelnosti mladih po tem, ko je leta 2013 dosegla najvišjo, 24-odstotno vrednost, v EU-28 postopoma zmanjševala in v letu 2017 znaša manj kot 17 %; ker je raven brezposelnosti mladih še vedno visoka, saj je samo v nekaj državah (Avstriji, Češki, Nizozemski, Malti, Madžarski in Nemčiji) delež mladih brezposelnih manj kot 11 %, med državami članicami pa so znatne razlike;

| I. | ker analiza dela s polnim in krajšim delovnim časom po spolu v Evropi kaže, da so bile med letoma 2007 in 2017 med spoloma še vedno razlike, saj je delež moških v starostni skupini od 15 do 24 let še vedno približno 60 % zaposlenih s polnim delovnim časom in 40 % zaposlenih s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- |

I.

ker analiza dela s polnim in krajšim delovnim časom po spolu v Evropi kaže, da so bile med letoma 2007 in 2017 med spoloma še vedno razlike, saj je delež moških v starostni skupini od 15 do 24 let še vedno približno 60 % zaposlenih s polnim delovnim časom in 40 % zaposlenih s krajšim delovnim časom;

| J. | ker je stopnja brezposelnosti mladih po statističnih podatkih na splošno dvakrat višja od povprečne skupne stopnje brezposelnosti, in to tako v obdobjih gospodarske rasti kot v recesijah; |
| --- | --- |

J.

ker je stopnja brezposelnosti mladih po statističnih podatkih na splošno dvakrat višja od povprečne skupne stopnje brezposelnosti, in to tako v obdobjih gospodarske rasti kot v recesijah;

Pobuda za zaposlovanje mladih in jamstvo za mlade

| K. | ker je Svet 22. aprila 2013 na podlagi svojega priporočila vzpostavil jamstvo za mlade, s katerim se države članice zavezujejo, da bodo mladim v štirih mesecih po tem, ko izgubijo zaposlitev ali končajo formalno izobraževanje, zagotovile kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo; |
| --- | --- |

K.

ker je Svet 22. aprila 2013 na podlagi svojega priporočila vzpostavil jamstvo za mlade, s katerim se države članice zavezujejo, da bodo mladim v štirih mesecih po tem, ko izgubijo zaposlitev ali končajo formalno izobraževanje, zagotovile kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo;

| L. | ker številne države članice niso imele velikega uspeha s predpisi in možnostmi, ki so bili doslej na voljo za preprečevanje brezposelnosti mladih, in bi morale dati večji poudarek učinkovitemu izkoriščanju sredstev in instrumentov, ki so na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

L.

ker številne države članice niso imele velikega uspeha s predpisi in možnostmi, ki so bili doslej na voljo za preprečevanje brezposelnosti mladih, in bi morale dati večji poudarek učinkovitemu izkoriščanju sredstev in instrumentov, ki so na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada;

| M. | ker je Svet februarja 2013 potrdil, da bo oblikoval pobudo za zaposlovanje mladih, ki se je nato začela izvajati kot glavni proračunski instrument EU, povezan z Evropskim socialnim skladom, da bi pomagala tistim regijam držav članic, ki se spopadajo z izredno visoko stopnjo brezposelnosti mladih, in sicer zlasti z uvedbo programa jamstva za mlade; |
| --- | --- |

M.

ker je Svet februarja 2013 potrdil, da bo oblikoval pobudo za zaposlovanje mladih, ki se je nato začela izvajati kot glavni proračunski instrument EU, povezan z Evropskim socialnim skladom, da bi pomagala tistim regijam držav članic, ki se spopadajo z izredno visoko stopnjo brezposelnosti mladih, in sicer zlasti z uvedbo programa jamstva za mlade;

| N. | ker je jamstvo za mlade zaveza vse EU, medtem ko je pobuda za zaposlovanje mladih namenjena državam članicam in regijam s stopnjo brezposelnosti mladih nad 25 %, pri čemer je kar 20 držav članic bodisi delno ali v celoti upravičenih do teh sredstev; |
| --- | --- |

N.

ker je jamstvo za mlade zaveza vse EU, medtem ko je pobuda za zaposlovanje mladih namenjena državam članicam in regijam s stopnjo brezposelnosti mladih nad 25 %, pri čemer je kar 20 držav članic bodisi delno ali v celoti upravičenih do teh sredstev;

| O. | ker je bilo treba zagotoviti hitro uporabo financiranja z zagotovitvijo predčasnih proračunskih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih za leti 2014 in 2015, da bi čim bolj povečali učinek ukrepov, ki se financirajo iz pobude; ker zaradi zamud pri izvajanju na nacionalni in regionalni ravni sama zagotovitev predčasnih proračunskih sredstev ni bila dovoljšen ukrep; ker je bila stopnja predhodnega financiranja leta 2015 pogojno povečana z 1 % na 30 % in je večina upravičenih držav članic uspešno izvedla ta ukrep; |
| --- | --- |

O.

ker je bilo treba zagotoviti hitro uporabo financiranja z zagotovitvijo predčasnih proračunskih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih za leti 2014 in 2015, da bi čim bolj povečali učinek ukrepov, ki se financirajo iz pobude; ker zaradi zamud pri izvajanju na nacionalni in regionalni ravni sama zagotovitev predčasnih proračunskih sredstev ni bila dovoljšen ukrep; ker je bila stopnja predhodnega financiranja leta 2015 pogojno povečana z 1 % na 30 % in je večina upravičenih držav članic uspešno izvedla ta ukrep;

| P. | ker je eden od glavnih ciljev pobude za zaposlovanje mladih in jamstva za mlade doseči tiste mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki jim najbolj grozi izključenost, ob upoštevanju, da ta skupina vključuje različne podskupine mladih z različnimi potrebami; |
| --- | --- |

P.

ker je eden od glavnih ciljev pobude za zaposlovanje mladih in jamstva za mlade doseči tiste mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki jim najbolj grozi izključenost, ob upoštevanju, da ta skupina vključuje različne podskupine mladih z različnimi potrebami;

| Q. | ker je namen jamstva za mlade, da bi tiste, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, trajnostno vključili na trg dela po individualnem pristopu, kar naj bi zagotovilo kakovostno ponudbo in povečalo zaposljivost mladih, v širšem smislu pa podpiralo mlade pri prehodu iz izobraževanja v zaposlitev in pomagalo odpraviti neskladja v znanjih in spretnostih na trgu dela; ker so v zvezi s tem potrebne ustrezne strategije držav članic za vzpostavljanje stikov; |
| --- | --- |

Q.

ker je namen jamstva za mlade, da bi tiste, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, trajnostno vključili na trg dela po individualnem pristopu, kar naj bi zagotovilo kakovostno ponudbo in povečalo zaposljivost mladih, v širšem smislu pa podpiralo mlade pri prehodu iz izobraževanja v zaposlitev in pomagalo odpraviti neskladja v znanjih in spretnostih na trgu dela; ker so v zvezi s tem potrebne ustrezne strategije držav članic za vzpostavljanje stikov;

| R. | ker je Mednarodna organizacija dela leta 2015 ocenila, da naj bi strošek izvajanja jamstva za mlade v EU-28 znašal 45 milijard EUR; ker ima pobuda za zaposlovanje mladih v programskem obdobju 2014–2020 na voljo le skromen proračun v višini 6,4 milijarde EUR, ki ne nadomešča nacionalnega financiranja, temveč ga dopolnjuje; |
| --- | --- |

R.

ker je Mednarodna organizacija dela leta 2015 ocenila, da naj bi strošek izvajanja jamstva za mlade v EU-28 znašal 45 milijard EUR; ker ima pobuda za zaposlovanje mladih v programskem obdobju 2014–2020 na voljo le skromen proračun v višini 6,4 milijarde EUR, ki ne nadomešča nacionalnega financiranja, temveč ga dopolnjuje;

| S. | ker je Komisija predlagala, da se proračunska sredstva za podporo za zaposlovanje mladih povečajo za 1 milijardo EUR, ta znesek pa se dopolni z 1 milijardo EUR iz Evropskega socialnega sklada, v okviru revizije večletnega finančnega okvira za obdobje 2017–2020; ker je bil po dogovoru med Parlamentom in Svetom ta znesek povečan na 1,2 milijarde EUR; ker je Parlament 5. septembra 2017 sprejel predlog spremembe proračuna št. 3/2017, da bi zagotovili dodatnih 500 milijonov EUR za pobudo za zaposlovanje mladih v letu 2017, kar se financira iz skupne razlike do zgornje meje za obveznosti; ker hkrati tudi obžaluje zamudo v proračunskem postopku za leto 2017, do katere je prišlo zaradi blokade Sveta in njegove pozne odobritve vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

S.

ker je Komisija predlagala, da se proračunska sredstva za podporo za zaposlovanje mladih povečajo za 1 milijardo EUR, ta znesek pa se dopolni z 1 milijardo EUR iz Evropskega socialnega sklada, v okviru revizije večletnega finančnega okvira za obdobje 2017–2020; ker je bil po dogovoru med Parlamentom in Svetom ta znesek povečan na 1,2 milijarde EUR; ker je Parlament 5. septembra 2017 sprejel predlog spremembe proračuna št. 3/2017, da bi zagotovili dodatnih 500 milijonov EUR za pobudo za zaposlovanje mladih v letu 2017, kar se financira iz skupne razlike do zgornje meje za obveznosti; ker hkrati tudi obžaluje zamudo v proračunskem postopku za leto 2017, do katere je prišlo zaradi blokade Sveta in njegove pozne odobritve vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira;

| T. | ker je Evropsko računsko sodišče v svojem prvem posebnem poročilu o jamstvu za mlade izrazilo pomisleke glede ustreznosti financiranja (EU in nacionalnega) za to pobudo, opredelitve pojma „kakovostna ponudba“, odsotnosti strategije z jasnimi mejniki in cilji ter spremljanja in poročanja o rezultatih; ker je izrazilo tudi pomisleke o tem, da uporaba partnerskega pristopa, kot je določena v priporočilu Sveta z dne 22. aprila 2013, pri razvijanju jamstva za mlade ni bila uspešna; |
| --- | --- |

T.

ker je Evropsko računsko sodišče v svojem prvem posebnem poročilu o jamstvu za mlade izrazilo pomisleke glede ustreznosti financiranja (EU in nacionalnega) za to pobudo, opredelitve pojma „kakovostna ponudba“, odsotnosti strategije z jasnimi mejniki in cilji ter spremljanja in poročanja o rezultatih; ker je izrazilo tudi pomisleke o tem, da uporaba partnerskega pristopa, kot je določena v priporočilu Sveta z dne 22. aprila 2013, pri razvijanju jamstva za mlade ni bila uspešna;

| U. | ker so potrebni resnično učinkoviti mehanizmi za obravnavo in odpravljanje težav, do katerih prihaja pri izvajanju programov jamstva za mlade, države članice pa se morajo tudi odločno zavezati, da bodo izvajale jamstvo v celoti, zlasti ob upoštevanju lokalnih okoliščin, ter omogočile razvoj znanj in spretnosti ter vzpostavile ustrezne, prilagodljive strukture ocenjevanja; |
| --- | --- |

U.

ker so potrebni resnično učinkoviti mehanizmi za obravnavo in odpravljanje težav, do katerih prihaja pri izvajanju programov jamstva za mlade, države članice pa se morajo tudi odločno zavezati, da bodo izvajale jamstvo v celoti, zlasti ob upoštevanju lokalnih okoliščin, ter omogočile razvoj znanj in spretnosti ter vzpostavile ustrezne, prilagodljive strukture ocenjevanja;

| V. | ker je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu o jamstvu za mlade opredelilo nekaj skupnih meril za to, kar naj bi bila „kakovostna ponudba“, pri čemer je Slovaška za pravno zavezujočo določila svojo opredelitev, ki zajema določbe o minimalnem delovnem času in trajnosti zaposlitve po prenehanju podpore jamstva za zaposlovanje mladih, upošteva pa tudi prejemnikovo zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

V.

ker je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu o jamstvu za mlade opredelilo nekaj skupnih meril za to, kar naj bi bila „kakovostna ponudba“, pri čemer je Slovaška za pravno zavezujočo določila svojo opredelitev, ki zajema določbe o minimalnem delovnem času in trajnosti zaposlitve po prenehanju podpore jamstva za zaposlovanje mladih, upošteva pa tudi prejemnikovo zdravstveno stanje;

| W. | ker je Evropsko računsko sodišče v nedavno objavljenem drugem posebnem poročilu o pobudi za zaposlovanje mladih in jamstvu za mlade, opravljenem na vzorcu sedmih držav članic, izrazilo pomisleke glede težav pri dostopu do popolnih podatkov in ker je bil pri izvajanju jamstva za mlade dosežen le delen napredek, rezultati pa ne dosegajo prvotnih pričakovanj; ker sta pobuda za zaposlovanje mladih in jamstvo za mlade še vedno eden od najbolj inovativnih in ambicioznih političnih odzivov na gospodarsko krizo in ker bo zato potrebna stalna finančna in politična zavezanost evropskih, nacionalnih in regionalnih institucij pri njunem izvajanju v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

W.

ker je Evropsko računsko sodišče v nedavno objavljenem drugem posebnem poročilu o pobudi za zaposlovanje mladih in jamstvu za mlade, opravljenem na vzorcu sedmih držav članic, izrazilo pomisleke glede težav pri dostopu do popolnih podatkov in ker je bil pri izvajanju jamstva za mlade dosežen le delen napredek, rezultati pa ne dosegajo prvotnih pričakovanj; ker sta pobuda za zaposlovanje mladih in jamstvo za mlade še vedno eden od najbolj inovativnih in ambicioznih političnih odzivov na gospodarsko krizo in ker bo zato potrebna stalna finančna in politična zavezanost evropskih, nacionalnih in regionalnih institucij pri njunem izvajanju v prihodnjih letih;

| X. | ker je stroškovno učinkovitost pobude za zaposlovanje mladih in končni cilj jamstva za mlade, da se mladim zagotovi trajnostna zaposlitev, mogoče doseči le z ustreznim spremljanjem dejavnosti na podlagi zanesljivih in primerljivih podatkov, če so programi usmerjeni k rezultatom in se opravijo prilagoditve v primerih, ko se odkrijejo neučinkoviti in predragi ukrepi; |
| --- | --- |

X.

ker je stroškovno učinkovitost pobude za zaposlovanje mladih in končni cilj jamstva za mlade, da se mladim zagotovi trajnostna zaposlitev, mogoče doseči le z ustreznim spremljanjem dejavnosti na podlagi zanesljivih in primerljivih podatkov, če so programi usmerjeni k rezultatom in se opravijo prilagoditve v primerih, ko se odkrijejo neučinkoviti in predragi ukrepi;

| Y. | ker bi si morale države članice bolj prizadevati za ciljno podporo mladim, ki so najbolj oddaljeni od trga dela ali so z njim povsem izgubili stik, na primer invalidni mladi; |
| --- | --- |

Y.

ker bi si morale države članice bolj prizadevati za ciljno podporo mladim, ki so najbolj oddaljeni od trga dela ali so z njim povsem izgubili stik, na primer invalidni mladi;

| Z. | ker naj bi pobuda za zaposlovanje mladih in jamstvo za mlade imela osrednjo vlogo pri doseganju ključnih priporočil, vključenih v evropski steber socialnih pravic; |
| --- | --- |

Z.

ker naj bi pobuda za zaposlovanje mladih in jamstvo za mlade imela osrednjo vlogo pri doseganju ključnih priporočil, vključenih v evropski steber socialnih pravic;

| AA. | ker predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker v svojem govoru o stanju v Uniji v letu 2017 ni omenil še vedno skrb zbujajočih razmer na področju brezposelnosti mladih v Evropi; ker je bila v pismu o nameri, priloženemu govoru o stanju Unije v letu 2017, priznana vloga jamstva za mlade kot pomoči pri ustvarjanju delovnih mest v EU; ker bi moral boj proti brezposelnosti in zlasti brezposelnosti mladih ostati prednostna naloga pri ukrepih EU; |
| --- | --- |

AA.

ker predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker v svojem govoru o stanju v Uniji v letu 2017 ni omenil še vedno skrb zbujajočih razmer na področju brezposelnosti mladih v Evropi; ker je bila v pismu o nameri, priloženemu govoru o stanju Unije v letu 2017, priznana vloga jamstva za mlade kot pomoči pri ustvarjanju delovnih mest v EU; ker bi moral boj proti brezposelnosti in zlasti brezposelnosti mladih ostati prednostna naloga pri ukrepih EU;

| AB. | ker se pojavljajo navedbe, da v okviru ukrepov, financiranih iz pobude za zaposlovanje mladih, prihaja do zamud pri plačilu mladim, pogosto zaradi pozne vzpostavitve organov upravljanja ali zaradi nezadostnih upravnih zmogljivosti nacionalnih ali regionalnih organov; |
| --- | --- |

AB.

ker se pojavljajo navedbe, da v okviru ukrepov, financiranih iz pobude za zaposlovanje mladih, prihaja do zamud pri plačilu mladim, pogosto zaradi pozne vzpostavitve organov upravljanja ali zaradi nezadostnih upravnih zmogljivosti nacionalnih ali regionalnih organov;

| AC. | ker bi morali ukrepi v okviru jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, kot so delovne prakse ali pripravništva, olajšati prehod na trg dela, ne pa nadomeščati rednih pogodb o zaposlitvi; |
| --- | --- |

AC.

ker bi morali ukrepi v okviru jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, kot so delovne prakse ali pripravništva, olajšati prehod na trg dela, ne pa nadomeščati rednih pogodb o zaposlitvi;

| AD. | ker so zaradi nezakonitega zaposlovanja mladih žensk na podeželju ali neprijavljanja brezposelnosti statistični podatki nenatančni in pri teh osebah ustvarjajo razlike v pokojninah; ker to negativno vpliva na vso družbo in zlasti na dobro počutje žensk, na druga socialna zavarovanja in priložnosti za spremembo poklicne poti ali na prihodnje zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

AD.

ker so zaradi nezakonitega zaposlovanja mladih žensk na podeželju ali neprijavljanja brezposelnosti statistični podatki nenatančni in pri teh osebah ustvarjajo razlike v pokojninah; ker to negativno vpliva na vso družbo in zlasti na dobro počutje žensk, na druga socialna zavarovanja in priložnosti za spremembo poklicne poti ali na prihodnje zaposlitvene možnosti;

| AE. | ker v programih jamstva za mlade sodeluje 16 milijonov mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in ker se s pobudo za zaposlovanje mladih zagotavlja neposredna podpora več kot 1,6 milijona mladim v EU; |
| --- | --- |

AE.

ker v programih jamstva za mlade sodeluje 16 milijonov mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in ker se s pobudo za zaposlovanje mladih zagotavlja neposredna podpora več kot 1,6 milijona mladim v EU;

| AF. | ker so države članice v okviru pobude za zaposlovanje mladih v zvezi s trgom dela sprejele več kot 132 ukrepov, namenjenih mladim; |
| --- | --- |

AF.

ker so države članice v okviru pobude za zaposlovanje mladih v zvezi s trgom dela sprejele več kot 132 ukrepov, namenjenih mladim;

| AG. | ker so bile za 75 % vsega proračuna pobude za zaposlovanje mladih sprejete obveznosti in so jih države članice 19 % že uporabile za naložbe, zaradi česar je stopnja izvrševanja proračuna za to pobudo najvišja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

AG.

ker so bile za 75 % vsega proračuna pobude za zaposlovanje mladih sprejete obveznosti in so jih države članice 19 % že uporabile za naložbe, zaradi česar je stopnja izvrševanja proračuna za to pobudo najvišja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi;

| AH. | ker več poročil o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih kaže, da so razpoložljivi viri kljub pomislekom glede ustreznosti financiranja in ocen o potrebnem obsegu naložb vendarle uspešno usmerjeni v potrebe posameznih regij, saj so namenjeni izpolnjevanju potreb specifičnih regij in skupin upravičencev; |
| --- | --- |

AH.

ker več poročil o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih kaže, da so razpoložljivi viri kljub pomislekom glede ustreznosti financiranja in ocen o potrebnem obsegu naložb vendarle uspešno usmerjeni v potrebe posameznih regij, saj so namenjeni izpolnjevanju potreb specifičnih regij in skupin upravičencev;

| AI. | ker je Komisija od uvedbe evropske strategije zaposlovanja leta 1997 podprla vrsto ukrepov za izboljšanje obetov mladih za zaposlovanje in izobraževanje (9); ker so se prizadevanja EU od začetka krize posebej osredotočala na jamstvo za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

AI.

ker je Komisija od uvedbe evropske strategije zaposlovanja leta 1997 podprla vrsto ukrepov za izboljšanje obetov mladih za zaposlovanje in izobraževanje (9); ker so se prizadevanja EU od začetka krize posebej osredotočala na jamstvo za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih;

| AJ. | ker se jamstvo za mlade financira iz Evropskega socialnega sklada, državnih proračunov in pobude za zaposlovanje mladih, s slednjo pa je mogoče neposredno financirati nova delovna mesta, vajeništvo, pripravništvo in nadaljnje izobraževanje za ciljno skupino v upravičenih regijah; ker za ukrepe pobude za zaposlovanje mladih rok ni vnaprej določen, medtem ko jamstvo zahteva, da se ponudba da v štirih mesecih; |
| --- | --- |

AJ.

ker se jamstvo za mlade financira iz Evropskega socialnega sklada, državnih proračunov in pobude za zaposlovanje mladih, s slednjo pa je mogoče neposredno financirati nova delovna mesta, vajeništvo, pripravništvo in nadaljnje izobraževanje za ciljno skupino v upravičenih regijah; ker za ukrepe pobude za zaposlovanje mladih rok ni vnaprej določen, medtem ko jamstvo zahteva, da se ponudba da v štirih mesecih;

| AK. | ker je jamstvo za mlade privedlo do strukturnih reform v državah članicah, med drugim zato, da bi modele izobraževanja in usposabljanja uskladili s trgom dela in tako dosegli cilje jamstva; |
| --- | --- |

AK.

ker je jamstvo za mlade privedlo do strukturnih reform v državah članicah, med drugim zato, da bi modele izobraževanja in usposabljanja uskladili s trgom dela in tako dosegli cilje jamstva;

| AL. | ker na uresničevanje ciljev jamstva za mlade vplivajo zunanji dejavniki, na primer specifične gospodarske razmere ali proizvodni modeli posameznih regij; |
| --- | --- |

AL.

ker na uresničevanje ciljev jamstva za mlade vplivajo zunanji dejavniki, na primer specifične gospodarske razmere ali proizvodni modeli posameznih regij;

Uvod

| 1. | meni, da mora biti jamstvo za mlade prvi korak k zadovoljevanju potreb mladih na področju zaposlovanja; želi opomniti, da so delodajalci dolžni sodelovati v procesu, s katerim naj bi mladim zagotovili dostopne programe poklicnega usposabljanja, začetniška delovna mesta in kakovostno delovno prakso; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se nikakor ne bi smeli odpovedati kakovostnemu vidiku dostojnega dela za mlade; poudarja, da je treba pri vseh prizadevanjih imeti v mislih predvsem temeljne delovne standarde in druge standarde, povezane s kakovostjo dela, kot so delovni čas, minimalna plača, socialna varnost ter varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s precejšnjimi razlikami v EU-28 glede gospodarske učinkovitosti v smislu gospodarske rasti in rasti zaposlovanja, zaradi česar je potreben odločen odziv v politiki; priznava, da nekatere države članice pri izvajanju potrebnih strukturnih reform zaostajajo; se zaveda, da se delovna mesta ustvarjajo z dobro gospodarsko, zaposlitveno in naložbeno politiko, za kar pa so konec koncev odgovorne države članice; ima pomisleke zaradi dolgoročnega vpliva izseljevanja visoko izobraženih ljudi na gospodarski razvoj držav članic, ki jih pesti ta pojav; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da morajo države članice po pravilih za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih izbrati med različnimi načini izvajanja tega programa (kot namenskega programa, prednostne osi znotraj obstoječega operativnega programa ali kot dela različnih prednostnih osi); poudarja, da je glede na različne možnosti izvajanja in glede na rezultate potrebna izmenjava primerov dobre prakse, ki bi se lahko uporabili v prihodnjih fazah programa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen zaradi navedb v posebnem poročilu Računskega sodišča št. 5/2017 glede tveganja, da bi finančna sredstva EU zgolj nadomeščala nacionalna sredstva, namesto da bi prispevala dodano vrednost; opozarja, da pobuda za zaposlovanje mladih v skladu z načelom dodatnosti dopolnjuje nacionalno financiranje in ne nadomešča politik in finančnih sredstev držav članic za ukrepanje proti brezposelnosti mladih; poudarja, da zgolj s proračunom pobude za zaposlovanje mladih ne moremo uresničiti ambiciozne želje, da bi vsem mladim v štirih mesecih po nastopu brezposelnosti ali po dokončanju formalnega izobraževanja zagotovili kakovostno delovno ponudbo, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo, in da to niti ni njegov namen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi morala biti pobuda za zaposlovanje mladih gonilna sila zlasti za reformo politike in za boljše usklajevanje na področju zaposlovanja in izobraževanja, še posebej v državah članicah z visoko stopnjo brezposelnosti mladih, zato da bodo te države članice uvedle povezane, celovite in dolgoročne pristope k reševanju brezposelnosti mladih, s katerimi bodo povečale zaposljivost mladih, jim zagotovile boljše obete in pripomogle k trajnostnemu zaposlovanju v nasprotju z vrsto sedanjih razdrobljenih politik; meni, da sta pobuda za zaposlovanje mladih in jamstvo za mlade močna instrumenta v boju proti socialni izključenosti najbolj odrinjenih skupin mladih; meni, da si je treba prizadevati za izpolnitev ciljev iz strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, šolskega osipa in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi spomniti, da je bilo v skladu s priporočilom Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade določenih šest smernic, na katerih naj bi temeljili sistemi jamstva za mlade: krepitev partnerskih pristopov, zgodnje posredovanje in aktiviranje, podporni ukrepi za pomoč pri vključevanju na trg dela, uporaba skladov Unije, ocenjevanje in stalno izboljševanje programa ter njegovo hitro izvajanje; poudarja, da je glede na poročila o vrednotenju le malo držav članic posredovalo popolne podatke in ocene teh vidikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi bilo treba več vlagati tako v domačo kot čezmejno mobilnost, da bi zmanjšali stopnjo brezposelnosti mladih in odpravili neskladja v znanju in spretnostih; poziva, naj se povpraševanje in ponudba dela ter znanj bolje uskladita s spodbujanjem mobilnosti med regijami (vključno s čezmejnimi regijami); se zaveda, da morajo države članice nameniti posebno pozornost zagotavljanju boljšega povezovanja med sistemi izobraževanja in trgi dela v čezmejnih regijah, na primer s spodbujanjem izobraževanja v jezikih sosednjih držav; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je visok delež brezposelnosti mladih posledica učinkov svetovne gospodarske krize na trgih dela, prezgodnje opustitve šolanja brez ustreznih kvalifikacij, pomanjkanja ustreznih znanj in delovnih izkušenj, vse pogostejših kratkih prekarnih zaposlitev, ki jim sledi obdobje brezposelnosti, omejenih priložnosti za usposabljanje ter nezadostnih ali neustreznih aktivnih programov trga dela; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba spremljanje jamstva za mlade podkrepiti z zanesljivimi podatki; meni, da trenutno razpoložljivi podatki in rezultati o spremljanju ne zadostujejo za splošno oceno izvajanja in rezultatov pobude za zaposlovanje mladih kot glavnega vira financiranja EU za jamstvo za mlade, predvsem zaradi začetnih zamud pri oblikovanju operativnih programov v državah članicah in še vedno razmeroma zgodnje faze izvajanja; vztraja, da mora izobraževanje mladih ostati prednostna naloga pri ukrepanju EU; ima pomisleke zaradi ugotovitev v nedavnem poročilu Evropskega računskega sodišča o učinku pobude za zaposlovanje mladih in jamstva za mlade kot politik Unije za reševanje problema brezposelnosti mladih, čeprav se zaveda, da je bil doseg poročila teritorialno in časovno omejen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi bila strategija, ki bi jo bilo treba sprejeti za spodbuditev zaposlovanja mladih, zares učinkovita le, če bi uvedli okrogle mize, pri katerih bi sodelovali vsi deležniki, ocenili teritorialni okvir, v katerem naj bi strategijo izvajali, in uvedli namensko usposabljanje, s katerim bi izpolnili potrebe podjetij ter jih uskladili z ambicijami in kompetencami mladih; poudarja, da bi morali z enako strategijo zagotoviti kakovostno usposabljanje in popolno preglednost pri dodeljevanju sredstev agencijam za usposabljanje, pa tudi skrbno spremljati porabo teh sredstev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da so se države članice zavezale le z nezavezujočim instrumentom priporočila Sveta; poudarja, da cilj jamstva za mlade v številnih državah članicah še zdaleč ni uresničen; |
| --- | --- |

12.

Doseganje najbolj izključenih mladih

| 13. | želi opomniti na tveganje, da invalidni mladi ne bi utegnili biti zajeti v področju uporabe jamstva za mlade niti pobude za zaposlovanje mladih; poziva Komisijo in države članice, naj prilagodijo svoje operativne programe, da bodo ukrepi pobude za zaposlovanje mladih in jamstva za mlade dejansko dostopni vsem invalidom, tako da bodo invalidnim mladim zagotovljene enake možnosti in da bodo izpolnjene njihove individualne potrebe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so za doseganje tistih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, potrebna odločna in vztrajna prizadevanja nacionalnih organov ter medsektorsko sodelovanje, saj gre za heterogeno skupino ljudi z raznovrstnimi potrebami in znanji; zato poudarja, da je potrebnih več natančnejših in izčrpnejših podatkov o vseh, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, da bi jih evidentirali in bolje ukrepali zanje, saj bi bolj razčlenjeni podatki (tudi po regijah) pokazali, katerim skupinam bi se bilo treba posvetiti in kako bi upravičencem čim bolje prilagodili zaposlitvene pobude; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih nikakor nista nadomestilo za uporabo makroekonomskih instrumentov in drugih politik za spodbujanje zaposlovanja mladih; dodaja, da je treba pri oceni izvajanja in učinka jamstva za mlade upoštevati različne makroekonomske in proračunske razmere v državah članicah; meni, da je treba za jamstvo oblikovati dolgoročen program strukturnih reform, če želimo podaljšati njegovo delovanje; poudarja, da je več kot potrebno učinkovito usklajevanje med različnimi državami članicami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podpira vzpostavljanje enotnih kontaktnih točk, s katerimi bomo zagotovili, da bodo vse storitve in usmerjanje mladim zlahka dostopni, na razpolago in brezplačni ter na enem mestu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ima pomisleke zaradi prvotnih ugotovitev, da bodo potrebne izboljšave na področju evidentiranja in obveščanja vseh tistih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, zlasti tistih, ki jih je težko ponovno vključiti ali ki so bolj nedejavni; poziva države članice, naj uvedejo ustrezne in prilagojene spodbujevalne strategije za doseganje vseh, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, in naj uporabijo celostni pristop k zagotavljanju bolj individualizirane pomoči in storitev za podporo mladim, ki se spoprijemajo z več ovirami; poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo potrebam ranljivih mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, in naj odpravijo predsodke in negativen odnos do njih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba ukrepe prilagajati lokalnim potrebam, da bi se povečal njihov učinek; poziva države članice, naj izvajajo posebne ukrepe za zaposlovanje mladih na podeželju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj hitro izboljšajo obveščanje o obstoječih programih podpore za mlade, zlasti za skupine, ki so najbolj oddaljene od trga dela, in sicer s kampanjami ozaveščanja v tradicionalnih in sodobnih medijih, na primer družbenih omrežjih; |
| --- | --- |

19.

Zagotavljanje kakovosti ponudb v okviru pobude za zaposlovanje mladih

| 20. | se zaveda, da je treba opredeliti, kaj v okviru pobude za zaposlovanje mladih pomeni „kakovostna ponudba“; poudarja, da je treba v sodelovanju s Komisijo, Mednarodno organizacijo dela in ustreznimi deležniki oblikovati celovito skupno opredelitev, pri kateri bo upoštevano delo v Odboru za zaposlovanje; poudarja, da je kakovostna ponudba večplasten ukrep, ki vodi v trajno in skladno vključitev udeležencev na trg dela in se doseže z razvojem znanj in spretnosti ter bi moral ustrezati kvalifikacijski ravni in profilu udeležencev ter upoštevati povpraševanje na področju zaposlovanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo udeležencem zagotovljena ustrezna socialna zaščita, delovne razmere in stopnje nadomestila; želi opozoriti na standarde kakovosti, omenjene v smernicah za oceno pobude za zaposlovanje mladih, ki jih je Komisija objavila leta 2015 in v katerih so značilnosti ponudb za zaposlitev, njihova ustreznost za potrebe udeležencev, njihov vpliv na trg dela in delež nesprejetih ali predčasno prekinjenih ponudb navedeni kot veljavni kazalniki za oceno kakovosti zaposlitve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da Mednarodna organizacija dela opredeljuje „dostojno delo“ kot delo, ki je „produktivno in zagotavlja pravičen dohodek, varnost na delovnem mestu in socialno zaščito, boljše obete za osebni razvoj in socialno vključevanje, pravico, da lahko ljudje svobodno izrazijo svoje pomisleke, se organizirajo in sodelujejo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje, ter enake možnosti in enako obravnavanje vseh žensk in moških“ in da ta minimalni standard pri zaposlenih mladih še vedno ni dosežen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi morali biti tudi mladi vključeni v spremljanje kakovosti ponudb; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da mora kakovostna pogodba o pripravništvu spoštovati kakovostni okvir, kjer je treba zagotoviti sledeče: o pripravništvu mora biti sklenjena pisna pogodba, v kateri so zapisane pregledne informacije o pravicah in obveznostih pogodbenih strank, zastavljeni cilji in opisano visokokakovostno usposabljanje; določen mora biti mentor ali nadzornik, ki na koncu pripravništva oceni pripravnikovo uspešnost; pripravništvo mora imeti določen čas trajanja, dolžino pripravništva pri istem delodajalcu je treba časovno omejiti, pogodba pa mora vsebovati jasne določbe o kritju iz sistemov socialne varnosti in plačilu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj postopno posodabljajo in revidirajo svoje operativne programe v okviru pobude za zaposlovanje mladih ob sodelovanju socialnih partnerjev in organizacij mladih, da bi izpopolnili svoje dejavnosti na podlagi dejanskih potreb mladih in trga dela; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je samo s tesnim in preglednim spremljanjem dejavnosti na podlagi zanesljivih in primerljivih podatkov mogoče ugotoviti, ali se proračun pobude za zaposlovanje mladih dobro porablja in ali je dosežen njen končni cilj, da se brezposelnim mladim pomaga poiskati trajnostna zaposlitev, in ali so države članice, ki niso dosegle napredka, bolj ambiciozno obravnavane; poziva države članice, naj nujno izboljšajo spremljanje, poročanje in kakovost podatkov ter naj zagotovijo, da se bodo zbirali zanesljivi in primerljivi podatki o aktualnem izvajanju pobude za zaposlovanje mladih ter da bodo na voljo pravočasno in pogosteje, kot se zahteva v okviru letne obveznosti poročanja, določene v členu 19(2) uredbe o Evropskem socialnem skladu; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča pregleda svoje smernice za zbiranje podatkov, da bi zmanjšala tveganje precenjevanja rezultatov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen s predlogi in različnimi oblikami programov v okviru pobude za zaposlovanje mladih, ki so jih razvile države članice; meni, da je nacionalna ureditev v nekaterih državah članicah nejasna glede ciljev in pristopov, da so nekatere določbe preohlapne in da je paleta možnosti za spodbujanje zaposlovanja omejena; meni, da zaradi precejšnje svobode pri odločanju in premajhnega pregleda nad mehanizmi občasno pride do nadomeščanja delovnih mest s ponudbami v okviru pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen zaradi poročil o neprimerni uporabi ukrepov, ki se financirajo iz pobude za zaposlovanje mladih, vključno z zamudami pri plačilu mladim ali prekomerno uporabo delovne prakse; izraža pripravljenost, da se bo boril proti tovrstnim praksam; meni, da morebitno pogosto zatekanje k jamstvu za mlade ne bi smelo biti v nasprotju z aktiviranjem trga dela in ciljem prehoda v stalno zaposlitev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo, izmenjujejo in razširjajo primere dobre prakse, namenjene vzajemnemu spoznavanju politik in prispevanju k oblikovanju in izvajanju politik, ki bodo temeljile na dokazih; poudarja, da so spremembe na trgu dela in digitalizacija gospodarstva pokazale, da je na področju politike zaposlovanja mladih potreben nov pristop; poudarja, da si je treba pri pobudi za zaposlovanje mladih prizadevati za uporabo učinkovitih sredstev za zmanjšanje brezposelnosti mladih, ne pa reciklirati neučinkovitih politik zaposlovanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno poudarja, da so v skladu s priporočilom Sveta o ustanovitvi jamstva za mlade za izvajanje programov jamstva za mlade in za doseganje tistih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ključni partnerski pristopi; poziva države članice, naj skušajo poiskati in pritegniti ustrezne deležnike za vzpostavitev partnerskega pristopa in naj bolj promovirajo program jamstva za mlade med podjetji, zlasti malimi in srednjimi ter manjšimi družinskimi podjetji; poudarja, da podatki iz držav članic, ki so jamstvu podobne pristope sprejele že pred uvedbo tega programa, kažejo, da je za uspešno izvajanje poglavitnega pomena prav vključevanje deležnikov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja pomembno vlogo mladinskih organizacij, saj posredujejo med mladimi in javnimi zavodi za zaposlovanje; pri tem države članice spodbuja, naj pri obveščanju o pobudi za zaposlovanje mladih ter njenem načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju tesno sodelujejo z mladinskimi in lokalnimi nevladnimi organizacijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so za zagotavljanje ustrezno prilagojenih storitev mladim, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomembni usposobljeni in posodobljeni javni zavodi za zaposlovanje; poziva države članice, naj pri izvajanju pobude za zaposlovanje mladih v okviru mreže javnih zavodov za zaposlovanje bolje usklajujejo svoje javne zavode za zaposlovanje na ravni EU; spodbuja k razvijanju nadaljnje sinergije med javnimi in zasebnimi ponudniki zaposlitev, podjetji in izobraževalnimi sistemi; spodbuja k široki uporabi e-uprave, da bi zmanjšali preobsežne upravne postopke; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj za vsako državo članico zagotovi oceno letnih stroškov za učinkovito izvajanje jamstva za mlade in pri tem upošteva oceno Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba v okviru jamstva za mlade povečati ponudbo vajeništev, saj jih je med doslej sprejetimi ponudbami le 4,1 %; |
| --- | --- |

33.

Končne opazke

| 34. | poudarja, da je potrebna strategija, s katero bi pobudo za zaposlovanje mladih iz protikriznega instrumenta preoblikovali v stabilnejši instrument financiranja EU za boj proti brezposelnosti mladih po letu 2020 in zagotovili hitro in nezapleteno uporabo sredstev ter s katero bi zahtevali sofinanciranje in tako poudarili, da osrednjo odgovornost nosijo države članice; se zaveda, da bi bilo treba pri podaljšanju pobude za zaposlovanje mladih upoštevati ugotovitve Evropskega računskega sodišča; poudarja, da je skupni namen programa trajnostno vključevanje mladih na trg dela; poudarja, da je treba določiti jasne in izmerljive cilje; poudarja, da bi bilo treba te elemente pretresti v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira, da bi zagotovili kontinuiteto, stroškovno učinkovitost in dodano vrednost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno izraža podporo podaljšanju pobude za zaposlovanje mladih; poudarja, da so nujno potrebna nadaljnja prizadevanja ter neprekinjena politična in finančna zavezanost reševanju brezposelnosti mladih; zlasti opozarja, da je treba za pobudo za zaposlovanje mladih za obdobje 2018–2020 zagotoviti sredstva v višini najmanj 700 milijonov EUR, kot je bilo dogovorjeno pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira; poziva tudi, naj se dodelijo zadostna sredstva za plačila, s katerimi bi zagotovili pravilno in pravočasno izvajanje pobude; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba v okviru pobude za zaposlovanje mladih in jamstva za mlade izboljšati kakovost ponudb, in poziva k prihodnji razpravi o omejitvi upravičene starosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je potreben napredek pri sprejetju priporočila s pravno podlago v členih 292 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije, če želimo, da bo ta okvir za kakovost zaposlovanja mladih učinkovit, potreben pa je tudi niz informativnih ukrepov, kot je zlahka dostopna spletna stran, ki bo posodobljena z ustreznimi informacijami o pravilih za pripravništva v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se zaveda, da je pobuda za zaposlovanje mladih finančni instrument, s katerim naj bi dopolnili pobude držav članic za boj proti brezposelnosti mladih, in da si morajo države članice nujno odločno prizadevati za boljše povezave med sistemi izobraževanja in trgi dela, da bi več mladih trajno vključili na trg dela; odobrava ukrepe in politike, ki pomagajo odpravljati obstoječo neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih; priznava, da je vprašanje uporabe znanj in spretnosti izziv vse Evrope, in meni, da je zato treba poskrbeti za boljše ujemanje znanj in spretnosti, ki so na voljo na strani ponudbe, in tistih po katerih se povprašuje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da sta jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih bistvena za učinkovito izvajanje ključnih priporočil iz evropskega stebra socialnih pravic, zlasti priporočila št. 1 o izobraževanju, usposabljanju in vseživljenjskem učenju; št. 4 o aktivni podpori pri zaposlitvi, št. 5 o varni in prilagodljivi zaposlitvi, št. 6 o plačah; št. 8 o socialnem dialogu in udeležbi delavcev; št. 10 o zdravem, varnem in primernem delovnem okolju ter varstvu podatkov; št. 12 o socialni zaščiti; št. 13 o nadomestilu za brezposelnost in št. 14 o minimalnem dohodku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj z Mednarodno organizacijo dela še bolj prizadevajo, da bi zagotovile prilagojene informacije in vzpostavile nacionalne zmogljivosti za oblikovanje in oceno programov jamstva za mlade z vidika: zagotavljanja polnega, trajnostnega izvajanja pobude, izboljšanja njene zmožnosti za dosego neregistriranih mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter manj usposobljenih mladih, in zmožnosti za vzpostavljanje zmogljivosti in izboljšanje kakovosti ponudbe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen, da še ni končnih podatkov, ki jih Komisiji posredujejo države članice, a se število mladih, ki so ob koncu leta zaključili program v okviru pobude za zaposlovanje mladih, ocenjuje na 203 000, kar pomeni 4 % udeležencev; ima pomisleke zaradi visokega števila udeležencev v nekaterih državah članicah, ki programa v okviru pobude niso zaključili; meni, da je treba okrepiti spodbude, s katerimi bi zagotovili, da mladi pobude ne bi dojemali za nekoristno; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da bi morala pobuda za zaposlovanje mladih finančno podpreti ukrepe za vključevanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela, vključno s plačano delovno prakso, pripravništvom in vajeništvom, ne bi pa smela postati nadomestek dejanskih pogodb o zaposlitvi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | predlaga, da bi vzpostavili evropsko dežurno telefonsko številko za kršitve pravic mladih, na katero bi mladi lahko neposredno poročali Komisiji o vseh negativnih izkušnjah pri udeležbi v ukrepih pobude za zaposlovanje mladih in jamstva za mlade in tako omogočili zbiranje informacij in preiskovanje v zvezi z morebitnimi nepoštenimi praksami pri izvajanju politik, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja, da se v pismu o nameri, ki je bilo priloženo govoru predsednika Junckerju o stanju Unije v letu 2017, predlaga ustanovitev evropskega organa za delo, da bi na vseh ravneh okrepili sodelovanje med organi trga dela in bolje reševali čezmejne primere, pa tudi nadaljnje pobude v podporo pravični mobilnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | priznava, da je pobuda za zaposlovanje mladih uspešna pri zmanjševanju brezposelnosti mladih, predvsem pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov, saj je pobuda dosegla približno 48 % moških in 52 % žensk; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj se v okviru pobude za zaposlovanje mladih v celoti izvajata Direktiva 2000/78/EC o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu ter Direktiva 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da morajo Komisija in države članice predstaviti pozitivne ukrepe za zagotovitev, da bodo mlade ženske in dekleta deležna kakovostnih ponudb za zaposlitev in da ne bodo zaposlene ali ujete v prekarnih, premalo plačanih in začasnih delovnih razmerjih z omejenimi ali celo nič delavskimi pravicami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj zberejo po spolu razčlenjene statistične podatke, da bi lahko Komisija izvedla oceno učinka o pobudi za zaposlovanje mladih in njenem vplivu na ravnovesje med spoloma, tako da bo mogoča temeljita ocena in analiza izvajanja pobude; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj poiščejo načine za podpiranje mladih žensk pri ponovnem vstopanju na trg dela ali vključevanju v izobraževanje ali usposabljanje, in sicer z zagotavljanjem enakosti spolov pri dostopu do zaposlitve, poklicnem napredovanju, usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zagotavljanju otroškega varstva in oskrbe odraslih ter s spodbujanjem enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za izboljšanje ukrepov v okviru izobraževalnih sistemov, da bi zaščitili mlade iz ogroženih skupin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da najnovejša ocenjevalna poročila (10) kažejo, da se je prva faza izvajanja pobude za zaposlovanje mladih osredotočala predvsem na visoko izobražene mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ne pa na tiste, ki so nizkokvalificirani, neaktivni in niso prijavljeni pri javnih službah za zaposlovanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice, naj to pomembno pomanjkljivost pri izvajanju pobude med drugim odpravijo z oblikovanjem posebnih nadaljevalnih ukrepov za izvajanje učinkovitejših in trajnejših politik za mlade, ki se bodo bolj opirale na dokaze; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo njihova zakonodaja mladim znotraj opredeljene starostne skupine omogočila, da se prijavijo v pobudo za zaposlovanje mladih (11) in v njej zares sodelujejo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi opozoriti, da za ponudbe za pripravništvo na odprtem trgu ni predpisov o preglednosti zaposlitve, trajanju in priznanju, ter poudarja, da je le nekaj držav članic uvedlo merila o minimalni kakovosti, tudi za namene spremljanja jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | priznava, da naložbe iz proračuna EU prek pobude za zaposlovanje mladih dosegajo učinke in da pospešujejo širitev trga dela za mlade; meni, da ima pobuda za zaposlovanje mladih nedvomno dodano vrednost EU, saj brez njene zaveze ne bi bilo mogoče uresničiti številnih programov zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da je prvotni proračun pobude za zaposlovanje mladih v večletnem finančnem okviru 2014–2020 znašal 6,4 milijarde EUR, od česar je bilo 3,2 milijarde EUR zagotovljenih v namenski proračunski vrstici, enak znesek pa še iz Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je bil pri vmesni reviziji večletnega finančnega okvira politično odobren dodatni znesek 1,2 milijarde EUR za pobudo za zaposlovanje mladih za obdobje 2017–2020, pri čemer naj bi se enakovreden znesek zagotovil iz Evropskega socialnega sklada; poudarja pa tudi, da bo končni proračun tega programa določen v prihodnjih letnih proračunskih postopkih; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja, da je bila na odločno zahtevo Evropskega parlamenta v spravnem postopku za proračun EU za leto 2018 sprejeta odločitev o povečanju prvotno predlaganih namenskih sredstev za pobudo in da sveže odobritve znašajo 116,7 milijona EUR, kar pomeni, da je za leto 2018 skupaj na voljo 350 milijonov EUR; je seznanjen z enostransko zavezo Komisije, da bo pri spremembi proračuna dodatno povečala sredstva za pobudo, če bo to dovoljevala njena absorpcijska zmožnost; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da splošni proračun pobude za zaposlovanje mladih ne ustreza dejanskemu povpraševanju in sredstvom, ki so potrebna za zagotovitev, da bo program izpolnil svoje cilje; opozarja, da je program v povprečju dosegel le 42 % mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v več državah članicah pa celo manj kot 20 %; zato poziva k znatnemu povečanju finančnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira, države članice pa poziva, naj v okviru nacionalnih proračunov oblikujejo programe zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj poskrbi za skladnost naložb na področju zaposlovanja mladih s spodbujanjem sinergije med razpoložljivimi sredstvi, in naj oblikuje homogena pravila in jih objavi v celovitem priročniku, tako da bi dosegli večji učinek, sinergijo, učinkovitost in poenostavitev na terenu; želi opomniti, da je prednostna naloga zmanjšanje upravnega bremena za organe upravljanja; opozarja, da so pri tem pomembna poročila o financiranju dejavnosti, povezanih s programi jamstva za mlade, po državah članicah, v katerih se spremlja tudi sinergija med nacionalnimi proračuni in proračunom EU, ter da je potrebno boljše usklajevanje in tesnejše sodelovanje med osrednjimi deležniki v tem procesu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj izboljša načrtovanje naložb za zaposlovanje mladih po letu 2020, in sicer s celovitim izvajanjem pristopa, ki se uporablja pri programiranju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kjer se za financiranje uporabljajo celovito predhodno načrtovanje in naknadne ocene, na podlagi katerih se sklepajo partnerski sporazumi; meni, da ta pristop povečuje učinek proračuna EU; želi opozoriti na uspešno izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah z namenskimi operativnimi programi in znatnimi prispevki iz nacionalnih in regionalnih proračunov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poleg tega poziva Komisijo, naj preoblikuje sedanji mehanizem ocenjevanja in se pri letnem in končnem poročanju osredotoči na enotna merila glede rezultatov in na revizije smotrnosti poslovanja v procesu letnega in končnega poročanja, da bi bolje spremljali učinek proračuna EU; poziva k vseevropski uporabi kazalnikov, na primer o deležu sodelujočih v pobudi za zaposlovanje mladih, ki vstopijo na primarni trg delovne sile zaradi ukrepov, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja pa, da zaradi sprememb pri načrtovanju in poročanju ne bi smeli zamujati pri izvrševanju proračuna in ustvarjati prekomernega upravnega bremena za organe upravljanja, zlasti pa ne za končne upravičence; |
| --- | --- |

63.

| 64. | priznava, da obstoječe upravno breme ogroža naložbeno zmogljivost proračuna EU, zlasti v primeru instrumentov s krajšim obdobjem izvajanja, kot je pobuda za zaposlovanje mladih; zato poziva k poenostavitvi razpisnih postopkov s poudarkom na hitrejši pripravi ponudb in krajših pritožbenih postopkih glede odločitev; ugotavlja, da ima uporaba poenostavljenega obračunavanja stroškov pri izdatkih pobude za zaposlovanje mladih pozitiven učinek; poziva, naj se pri projektih v okviru pobude za zaposlovanje mladih po vsej EU uvede poenostavljeno obračunavanje stroškov, da bi znatno zmanjšali birokracijo in pospešili izvrševanje proračuna; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je pobuda za zaposlovanje mladih glede finančnega izvajanja v tem trenutku najuspešnejša med vsemi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja, da so ukrepi pobude za zaposlovanje mladih podprli več kot 1,6 milijona mladih in spodbudili države članice, da so skupaj prispevale več kot 4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da lahko zaradi pomanjkljivih informacij o morebitnih stroških izvajanja programov v državah članicah pride do nezadostnega financiranja za izvajanje teh programov in za doseganje njihovih ciljev; poziva države članice, naj opravijo predhodno analizo in pregled stroškov izvajanja jamstva za mlade; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za uvedbo takšnih sistemov spremljanja za preostala finančna sredstva pobude, ki ne bodo povzročali tolikšnega upravnega bremena in bodo bolj posodobljeni; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva, da se je treba osredotočiti na rezultate pobude za zaposlovanje mladih z vzpostavijo konkretnih kazalnikov v obliki novih storitev in podpornih ukrepov na trgu dela, ki so bili v državah članicah uvedeni s pomočjo programa, in na število ponujenih pogodb o zaposlitvi za nedoločen čas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | meni, da je treba oceniti vse vidike, vključno z razmerjem med stroški in koristmi, da bo mogoče ovrednotiti učinkovitost tega programa; je seznanjen s predhodnimi ocenami Mednarodne organizacije dela in Eurofounda ter poziva Komisijo, naj te napovedi potrdi ali popravi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo stvarne in uresničljive cilje, naj ocenijo razlike, še pred uvedbo sistemov analizirajo trg, izboljšajo sisteme nadzora in obveščanja; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(2)  UL L 126, 21.5.2015, str. 1.

(3)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0390.

(5)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 69.

(6)  UL L 113, 29.4.2017, str. 56.

(7)  Sporočilo Komisije z naslovom Employment and Social Developments in Europe 2013 (Pregled razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi 2013).

(8)  Poročilo Eurofound (2014), „Poklicni profili v delovnih razmerah: opredelitev skupin, ki so večkratno prikrajšane“.

(9)  Drugi ukrepi vključujejo pobudo „Mladi in mobilnost“, ki se je začela izvajati septembra 2010, pobudo „Priložnosti za mlade“, sproženo decembra 2011, in skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki so začele delovati januarja 2012.

(10)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 o izvajanju jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, končno poročilo za generalni direktorat Evropske komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje iz junija 2016 o prvih rezultatih pobude za zaposlovanje mladih, sporočilo Komisije z dne 4. oktobra 2016 o jamstvu za mlade in pobudi za zaposlovanje mladih po treh letih izvajanja (COM(2016)0646), poglobljena analiza službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve za poslance iz junija 2016 „Pobuda za zaposlovanje mladih: ocena izvajanja na evropski ravni“.

(11)  V zakonodajnem okviru nekaterih držav so nekateri mladi, zlasti tisti s hujšimi oblikami invalidnosti, kategorizirani kot „nezmožni za delo“. Ker se torej ne morejo prijaviti v evidenco javnih zavodov za zaposlovanje, ne morejo sodelovati pri pobudi za zaposlovanje mladih.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Izvajanje direktive o poklicnih kvalifikacijah in potreba po reformi poklicnih storitev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o izvajanju Direktive 2005/36/ES glede regulacije in potrebe po reformi poklicnih storitev (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 45, 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 45, 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 15 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 15 in 16,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 o priporočilih za reforme na področju regulacije poklicnih storitev (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 o priporočilih za reforme na področju regulacije poklicnih storitev (COM(2016)0820),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 o ocenjevanju nacionalnih predpisov o dostopu do poklicev (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 o ocenjevanju nacionalnih predpisov o dostopu do poklicev (COM(2013)0676),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2017 o letnem poročilu o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra za leto 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2017 o letnem poročilu o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra za leto 2017 (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. maja 2017 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. maja 2017 (5),

| — | ob upoštevanju končnega poročila delovne skupine za spodbujanje dejavnosti svobodnih poklicev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila delovne skupine za spodbujanje dejavnosti svobodnih poklicev,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0401/2017),

| A. | ker so prosto gibanje delavcev, svoboda ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev v EU steber enotnega trga in prinašajo številne koristi za državljane in podjetja; |
| --- | --- |

A.

ker so prosto gibanje delavcev, svoboda ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev v EU steber enotnega trga in prinašajo številne koristi za državljane in podjetja;

| B. | ker storitve predstavljajo 71 % BDP in 68 % vseh delovnih mest, a potencial enotnega trga storitev še ni v celoti izkoriščen; |
| --- | --- |

B.

ker storitve predstavljajo 71 % BDP in 68 % vseh delovnih mest, a potencial enotnega trga storitev še ni v celoti izkoriščen;

| C. | ker lahko države članice v primeru neusklajenosti odločajo glede regulacije poklicev, če so nacionalni ukrepi pregledni, nediskriminatorni, utemeljeni in sorazmerni; |
| --- | --- |

C.

ker lahko države članice v primeru neusklajenosti odločajo glede regulacije poklicev, če so nacionalni ukrepi pregledni, nediskriminatorni, utemeljeni in sorazmerni;

| D. | ker ima pametna pravna ureditev, ustrezno utemeljena z varstvom legitimnih ciljev javnega interesa, lahko pozitivne učinke na notranji trg in zagotavlja visoko raven varstva potrošnikov ter boljšo kakovost storitev; zato deregulacija ne bi smela biti sama sebi namen; |
| --- | --- |

D.

ker ima pametna pravna ureditev, ustrezno utemeljena z varstvom legitimnih ciljev javnega interesa, lahko pozitivne učinke na notranji trg in zagotavlja visoko raven varstva potrošnikov ter boljšo kakovost storitev; zato deregulacija ne bi smela biti sama sebi namen;

| E. | ker je v številnih primerih regulacija poklicev upravičena, a neupravičene ovire na področju poklicnih storitev negativno vplivajo na temeljne pravice državljanov in gospodarstva držav članic; ker je zato treba poklicno zakonodajo redno prilagajati, da se upošteva tehnološki, družbeni ali tržni razvoj; |
| --- | --- |

E.

ker je v številnih primerih regulacija poklicev upravičena, a neupravičene ovire na področju poklicnih storitev negativno vplivajo na temeljne pravice državljanov in gospodarstva držav članic; ker je zato treba poklicno zakonodajo redno prilagajati, da se upošteva tehnološki, družbeni ali tržni razvoj;

| F. | ker Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij določa pravila za samodejno priznavanje številnih poklicev na podlagi usklajenih minimalnih zahtev usposobljenosti, splošnega sistema za priznavanje poklicnih kvalifikacij, sistema za samodejno priznavanje poklicnih izkušenj in novega sistema za čezmejno opravljanje storitev v okviru reguliranih poklicev; |
| --- | --- |

F.

ker Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij določa pravila za samodejno priznavanje številnih poklicev na podlagi usklajenih minimalnih zahtev usposobljenosti, splošnega sistema za priznavanje poklicnih kvalifikacij, sistema za samodejno priznavanje poklicnih izkušenj in novega sistema za čezmejno opravljanje storitev v okviru reguliranih poklicev;

| G. | ker je bila Direktiva 2005/36/ES leta 2013 spremenjena z namenom doseganja sorazmernega in s cilji splošnega interesa upravičenega regulativnega okvira, z uvedbo preglednosti in medsebojnega ocenjevanja za vse regulirane poklice v državah članicah v členu 59a, ne glede na to, ali so regulirani na podlagi nacionalnih pravil ali na podlagi usklajenih pravil na ravni EU; |
| --- | --- |

G.

ker je bila Direktiva 2005/36/ES leta 2013 spremenjena z namenom doseganja sorazmernega in s cilji splošnega interesa upravičenega regulativnega okvira, z uvedbo preglednosti in medsebojnega ocenjevanja za vse regulirane poklice v državah članicah v členu 59a, ne glede na to, ali so regulirani na podlagi nacionalnih pravil ali na podlagi usklajenih pravil na ravni EU;

| H. | ker države članice vseh določb Direktive 2005/36/ES, zlasti člena 59, še ne izvajajo v celoti, tudi po poteku roka; |
| --- | --- |

H.

ker države članice vseh določb Direktive 2005/36/ES, zlasti člena 59, še ne izvajajo v celoti, tudi po poteku roka;

| I. | ker so morale države članice do 18. januarja 2016 Komisiji predložiti nacionalne akcijske načrte z informacijami o sklepih glede ohranitve ali spremembe poklicnih predpisov; ker 6 držav članic še ni predložilo svojih nacionalnih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

I.

ker so morale države članice do 18. januarja 2016 Komisiji predložiti nacionalne akcijske načrte z informacijami o sklepih glede ohranitve ali spremembe poklicnih predpisov; ker 6 držav članic še ni predložilo svojih nacionalnih akcijskih načrtov;

| J. | ker je morala Komisija v skladu s členom 59 Direktive 2005/36/ES do 18. januarja 2017 predstaviti svoje ugotovitve o medsebojnem ocenjevanju, skupaj s predlogi za nadaljnje pobude, kjer je bilo to potrebno; |
| --- | --- |

J.

ker je morala Komisija v skladu s členom 59 Direktive 2005/36/ES do 18. januarja 2017 predstaviti svoje ugotovitve o medsebojnem ocenjevanju, skupaj s predlogi za nadaljnje pobude, kjer je bilo to potrebno;

| K. | ker je Komisija 10. januarja 2017 predložila sporočilo o potrebah po reformi poklicnih storitev, v katerem je analizirala regulacijo poklicev v sedmih sektorjih dejavnosti in obravnavala priporočila za države članice v zvezi s tem; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija 10. januarja 2017 predložila sporočilo o potrebah po reformi poklicnih storitev, v katerem je analizirala regulacijo poklicev v sedmih sektorjih dejavnosti in obravnavala priporočila za države članice v zvezi s tem;

| L. | ker se je v okviru medsebojnega ocenjevanja izkazalo, da se raven regulacije poklicev med državami članicami zelo razlikuje; ker so potrebna dodatna pojasnila, zlasti v primerih, ko so države članice napovedale uvedbo novih oblik regulacije poklicev po zaključku proračunskega leta; |
| --- | --- |

L.

ker se je v okviru medsebojnega ocenjevanja izkazalo, da se raven regulacije poklicev med državami članicami zelo razlikuje; ker so potrebna dodatna pojasnila, zlasti v primerih, ko so države članice napovedale uvedbo novih oblik regulacije poklicev po zaključku proračunskega leta;

Regulacija poklicev v Evropski uniji in trenutno stanje izvajanja člena 59 Direktive 2005/36/ES

| 1. | poudarja, da imajo regulirani poklici temeljno vlogo v gospodarstvu EU, saj pomembno prispevajo k stopnji zaposlenosti ter mobilnosti delovne sile in dodani vrednosti v Uniji; poleg tega meni, da so visokokakovostne poklicne storitve in učinkovito zakonodajno okolje bistvene za ohranitev ekonomskega, socialnega in kulturnega modela ter za krepitev konkurenčnosti EU za rast, inovacije in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je v EU več kot 5 500 reguliranih poklicev, pri katerih obstajajo velike razlike med državami članicami, kar predstavlja 22 % delovne sile v vseh sektorjih dejavnosti, kot so socialne in zdravstvene storitve, poslovne storitve, gradbeništvo, omrežne storitve, promet, turizem, nepremičnine, javne storitve in izobraževanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja pobudo Komisije za zagotovitev smernic za države članice v okviru medsebojnega ocenjevanja, vključno z organizacijo poglobljenih razprav z nacionalnimi organi, kot tudi poudarja, da morajo nacionalni organi vključiti vse zadevne strani, da bi zbrali ustrezne informacije o vplivu predpisov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi sporočilo Komisije z dne 10. januarja 2017 državam članicam lahko pomagalo zakonsko urediti poklicne storitve in izmenjati dobre prakse, da bi razumeli regulativne odločitve drugih držav članic, ob upoštevanju dejstva, da nekatere države članice zagotavljajo višjo raven državne regulacije poklicev kot druge; vendar poudarja, da je treba oceniti kakovost ureditev, ker so za celovito oceno uspešnosti regulativnega okolja v posamezni državi članici potrebni elementi, ki presegajo zgolj ekonomsko analizo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da nekatere države članice niso sporočile informacij o poklicih, ki jih regulirajo, in zahtev za dostop do teh poklicev; poziva države članice, naj znatno izboljšajo postopek priglasitve v okviru direktive o poklicnih kvalifikacijah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi izboljšanje preglednosti in primerljivosti nacionalnih zahtev o dostopu do ali upravljanju dostopa do reguliranih poklicev lahko omogočilo večjo poklicno mobilnost med poklici in da bi bilo treba posledično v skladu z Direktivo 2005/36/ES vse nacionalne zahteve priglasiti in objaviti v zbirki podatkov reguliranih poklicev v jasnem in razumljivem jeziku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja izboljšave zbirke podatkov o reguliranih poklicih, ki jo je izvedla Komisija, vključno z vzpostavitvijo interaktivnega zemljevida, ki bo državljanom omogočil preverjanje zahtev za dostop do poklicev po vsej EU in lažjo predstavo o tem, kateri poklici so regulirani v posameznih državah članicah; poziva Komisijo, naj še naprej izboljšuje podatkovno zbirko za regulirane poklice, da bi pristojnim organom omogočili pravočasno in natančno sporočanje informacij ter tako izboljšali preglednost za državljane EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja razlike med državami članicami glede števila reguliranih poklicev in področja dejavnosti, ki jih pokrivajo podobni poklici, kar pojasnjuje različne načine reguliranja poklicev, ki jih je izbrala posamezna država članica; poziva Komisijo, naj izboljša primerljivost različnih poklicev in opredeli skupen sklop dejavnosti za vsak poklic, priglašen v zbirki podatkov z namenom, da bi olajšali prostovoljno harmonizacijo po vsej EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da več držav članic ni predložilo nacionalnega akcijskega načrta, kot zahteva Direktiva 2005/36/ES, ter jih poziva, naj to nemudoma storijo; ugotavlja, da se ravni poglobljenosti, ambicije in podrobnosti nacionalnih akcijskih načrtov razlikujejo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo člen 59 Direktive 2005/36/ES in okrepijo svoja prizadevanja za zagotovitev večje preglednosti svojih predpisov o poklicih, kar je ključno za mobilnost poklicev v EU, saj se le s popolnimi informacijami iz vseh držav članic lahko oblikuje celotna slik reguliranih poklicev na nacionalni ravni ali ravni EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da se nekatere države članice pri pripravi nacionalnih akcijskih načrtov niso ustrezno posvetovale z ustreznimi deležniki; meni, da je pregleden pretok informacij med javnimi institucijami in deležniki potreben za učinkovito reševanje vprašanj in izzivov, ki vplivajo na poklice; poziva k širšemu sodelovanju vseh zainteresiranih strani v prihodnje, ne le pred pripravo nacionalnih akcijskih načrtov, temveč tudi pred reformo regulacije poklicev, da bi lahko vse strani izrazile svoje mnenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi morala učinkovita regulacija poklicev koristiti tako potrošnikom kot tudi strokovnjakom; opozarja, da se lahko države članice odločijo za uvedbo novih predpisov ali spremembo obstoječih pravil, ki omejujejo dostop do reguliranih poklicev ali njihovo opravljanje, ki tako izražajo njihovo vizijo za družbo in njihovo socialno-ekonomsko okolje, če je to upravičeno s cilji javnega interesa; meni, da bi bolj sorazmerna in tržnim razmeram prilagojena regulacija predpisov o poklicnih storitvah lahko imela za posledico večjo tržno dinamiko, nižje cene za potrošnike ter večjo učinkovitost in uspešnost sektorja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hkrati meni, da so lahko diskriminatorne, neupravičene in nesorazmerne zahteve še posebej nepravične, zlasti za mlade strokovnjake, ter da lahko ovirajo konkurenco in negativno vplivajo na prejemnike storitev, vključno s potrošniki; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava pomen regulacije poklicev pri doseganju visoke stopnje zaščite ciljev javnega interesa, bodisi tistih, ki so izrecno navedeni v Pogodbi, na primer javna politika, javna varnost in javno zdravje, ali tistih, ki se ne nanašajo na javni interes, vključno s tistimi, ki so priznani s sodno prakso Sodišča, na primer ohranjanje finančnega ravnovesja sistemov socialne varnosti, varstvo potrošnikov, prejemnikov storitev in delavcev, zaščita poštenega sodnega sistema, zagotavljanje poštenih poslovnih transakcij, boj proti goljufijam ter preprečevanje davčnih utaj in izogibanja davkom, cestnoprometna varnost, zagotavljanje kakovosti obrtniškega dela, spodbujanje raziskav in razvoja, varstvo okolja in mestnega okolja, zdravje živali, intelektualna lastnina, zaščita in ohranjanje nacionalne zgodovinske in umetnostne dediščine ter uresničevanje ciljev socialne in kulturne politike; priznava polje proste presoje držav članic pri določanju načinov za doseganje zgoraj navedenega v skladu z načeli nediskriminacije in sorazmernosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, ob upoštevanju tveganj za potrošnike, strokovnjake ali tretje osebe, da lahko države članice pridržijo nekatere dejavnosti zgolj za usposobljene strokovnjake, zlasti kadar ni drugih manj omejevalnih sredstev za dosego enakega rezultata; poudarja, da morajo v takih primerih posebne ureditve za posamezne poklice zagotavljati učinkovit nadzor nad zakonitim opravljanjem reguliranega poklica in nad njegovimi deontološkimi pravili, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v zvezi s tem priznava povezavo med predlogom za preskus sorazmernosti, ki določa pravila o skupnem okviru za izvedbo ocen o sorazmernosti pred uvedbo novih ali spremembo veljavnih ukrepov, ki urejajo regulirane poklice, ter priporočili za reforme, ki temeljijo na oceni nacionalnih predpisov na sedmih področjih dejavnosti; poziva države članice, naj ocenijo in po potrebi prilagodijo svojo ureditev poklicev v skladu s posebnimi priporočili za reforme; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da priporočila za reforme ne morejo nadomestiti ukrepov za izvajanje ter poziva Komisijo kot varuhinjo pogodb, naj ukrepa in sproži postopke za ugotavljanje kršitev, kadar ugotovi diskriminatorne, neupravičene ali nesorazmerne predpise; |
| --- | --- |

17.

Koristnost kazalnika restriktivnosti in potreba po spodbujanju visoke kakovosti storitev v Evropi

| 18. | je seznanjen z dejstvom, da je Komisija objavila nov kazalnik restriktivnosti, in pozdravlja izboljšanje v primerjavi z obstoječim kazalnikom restriktivnosti predpisov za trg proizvodov OECD, kar zadeva podrobno analizo zadevnih sektorjev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi se moral ta kazalnik, ki kaže splošno regulativno intenzivnost v državah članicah izključno na podlagi količinskih podatkov v zvezi z obstoječimi ovirami za prosto gibanje, obravnavati zgolj kot okvirno orodje in ne kot takšno, ki omogoča oblikovanje sklepnih ugotovitev, ali je morebitna strožja regulacija v nekaterih državah članicah nesorazmerna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da bi morala biti splošna analiza učinka predpisov v državah članicah predmet ne le kvantitativnega, temveč tudi kvalitativnega ocenjevanja, ki bi zajemalo cilje splošnega interesa in kakovost opravljenih storitev, vključno z morebitnimi posrednimi koristmi za državljane in trg dela; ugotavlja, da kazalnik restriktivnosti spremlja dodatna analiza, ki zagotavlja dodatne informacije o dejanskem stanju v praksi, in spodbuja države članice, naj preučijo ta kazalnik, skupaj s podatki o kakovosti, tako da se primerja njihova uspešnost v izbranih sektorjih dejavnosti; |
| --- | --- |

20.

Prihodnost za zakonsko urejene poklice

| 21. | poudarja, da je potreben ne le učinkovit regulativni okvir v EU in državah članicah, ampak tudi učinkovite in usklajene politike za podporo strokovnjakom v EU in krepitev konkurenčnosti, inovacijskih zmogljivosti ter kakovosti poklicnih storitev v EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da strokovnjaki lahko opravljajo regulirane poklicev bodisi kot fizične ali kot pravne osebe v obliki podjetja za poklicne storitve in da je pomembno upoštevati oba vidika pri izvajanju novih politik; glede na to je prepričan, da bi bilo treba ekonomske instrumente povezati s politikami, katerih namen je krepitev podjetništva in človeškega kapitala na področju poklicnih storitev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, skupaj s poklicnimi organizacijami na njihovih področjih pristojnosti, naj ustrezno spremljajo priporočila delovne skupine za spodbujanje dejavnosti svobodnih poklicev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen izobraževanja, razvoja znanj in spretnosti ter podjetniškega usposabljanja pri zagotavljanju, da bodo strokovnjaki v EU še naprej konkurenčni in da se bodo lahko soočali s korenitimi spremembami, ki jih doživljajo svobodni poklici zaradi inovacij, digitalizacije in globalizacije; izpostavlja tesno povezavo med strokovnjakovim znanjem in kakovostjo opravljene storitve; opozarja na pomembno vlogo, ki bi jo pri tem morale imeti visokošolske in raziskovalne ustanove, na primer s projekti digitalnega opismenjevanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je potrebna boljša primerljivost ravni strokovne usposobljenosti za povečanje homogenosti dokazil o formalnih kvalifikacijah po vsej EU in za ustvarjanje večje pravičnosti za mlade diplomirane, ki so šele začeli opravljati poklic, z omogočanjem njihove mobilnosti po vsej EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj ustrezno analizirajo trg, da bi zagotovili hitrejše prilagajanje ponudnikov storitev potrebam trga, ter razvili politike, zaradi katerih bodo poklicne storitve EU v prihodnjih desetletjih postale konkurenčne na globalni ravni; |
| --- | --- |

26.

Inovacije in digitalizacija v poklicnih storitvah

| 27. | ugotavlja, da znanstveni napredek, tehnološke inovacije in digitalizacija znatno vplivajo na poklicne storitve, prinašajo nove možnosti za strokovnjake, vendar tudi izzive za trg dela in kakovost storitev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja, da je Komisija priznala potrebo po proučitvi vpliva novih tehnologij na poklicne storitve, zlasti v pravnem in računovodskem sektorju, kjer bi lahko izboljšali postopke; zlasti ugotavlja, da je treba posebno pozornost nameniti posledičnim tveganjem, ki jih bo taka temeljita sprememba prinesla za prejemnike storitev, vključno s potrošniki, ki ne smejo biti izključenih iz novih tehnologij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bodo nove tehnologije težko nadomestile ljudi pri sprejemanju etičnih in moralnih odločitev; v zvezi s tem poudarja, da bi pravila o ureditvi poklicev, vključno s pravili glede nadzora, ki ga izvajajo javni organi ali poklicna združenja, lahko imela pomembno vlogo in prispevala k pravičnejši delitvi koristi, ki jih prinaša digitalizacija; ugotavlja, da na nekaterih področjih tržno usmerjeni mehanizmi, kot so povratne informacije potrošnikov, lahko prispevajo k zagotavljanju boljših storitev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da morajo uredbe o poklicnih storitvah ustrezati svojemu namenu in se redno pregledovati, da se upošteva tehnične inovacije in digitalizacijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj še naprej redno obvešča Parlament o stanju v zvezi z upoštevanjem Direktive 2005/36/ES v državah članicah; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0237.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0271.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0040.

(5)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

MNENJA

Evropski parlament

Četrtek, 18. januar 2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Nenasprotovanje zakonodajnemu aktu: določitev registra Unije

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (D054274-02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (D054274-02),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 12 in člena 19 te direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 12 in člena 19 te direktive,

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je dne 30. novembra 2017 podal odbor iz člena 23(1) navedene direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je dne 30. novembra 2017 podal odbor iz člena 23(1) navedene direktive,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 5. decembra 2017, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 5. decembra 2017, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 11. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 11. januarja 2018,

| — | ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(4)(d) in člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(4)(d) in člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 17. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 17. januarja 2018,

| A. | ker letalski prevozniki in drugi izvajalci dejavnosti v sistemu EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) zaradi zaščite okoljske celovitosti tega sistema ne smejo uporabljati pravic, ki jih izda država članica, v zvezi s katerimi obstajajo zapadle obveznosti za letalske prevoznike in druge izvajalce dejavnosti, in bi bilo zato treba sprejeti potrebne zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

A.

ker letalski prevozniki in drugi izvajalci dejavnosti v sistemu EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) zaradi zaščite okoljske celovitosti tega sistema ne smejo uporabljati pravic, ki jih izda država članica, v zvezi s katerimi obstajajo zapadle obveznosti za letalske prevoznike in druge izvajalce dejavnosti, in bi bilo zato treba sprejeti potrebne zaščitne ukrepe;

| B. | ker ima Komisija na podlagi člena 19 Direktive 2003/87/ES pooblastilo, da v skladu z regulativnim postopkom s pregledom sprejme ukrepe v zvezi s standardiziranim in zaščitenim sistemom registrov; |
| --- | --- |

B.

ker ima Komisija na podlagi člena 19 Direktive 2003/87/ES pooblastilo, da v skladu z regulativnim postopkom s pregledom sprejme ukrepe v zvezi s standardiziranim in zaščitenim sistemom registrov;

| C. | ker je Komisija 8. decembra 2017 Parlamentu uradno predložila osnutek uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (osnutek ukrepa v skladu z regulativnim postopkom s pregledom), s čimer se je začelo trimesečno obdobje, v katerem lahko Parlament ta osnutek pregleda in mu nasprotuje; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 8. decembra 2017 Parlamentu uradno predložila osnutek uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 o določitvi registra Unije (osnutek ukrepa v skladu z regulativnim postopkom s pregledom), s čimer se je začelo trimesečno obdobje, v katerem lahko Parlament ta osnutek pregleda in mu nasprotuje;

| D. | ker naj bi začeli zaščitni ukrepi v osnutku ukrepa na podlagi regulativnega postopka s pregledom čim prej veljati, da bi začeli ukrepi učinkovati in bi se lahko pravice leta 2018 dodelile brezplačno, prejele v zameno za mednarodne dobropise ali prodale na dražbi, in ker ne bi bilo na voljo dovolj časa, da bi ukrep na podlagi tega postopka začel veljati pred izdajo pravic za leto 2018, če bi Parlament v celoti izkoristil trimesečno obdobje za pregled; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi začeli zaščitni ukrepi v osnutku ukrepa na podlagi regulativnega postopka s pregledom čim prej veljati, da bi začeli ukrepi učinkovati in bi se lahko pravice leta 2018 dodelile brezplačno, prejele v zameno za mednarodne dobropise ali prodale na dražbi, in ker ne bi bilo na voljo dovolj časa, da bi ukrep na podlagi tega postopka začel veljati pred izdajo pravic za leto 2018, če bi Parlament v celoti izkoristil trimesečno obdobje za pregled;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in Svetu v vednost. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 16. januar 2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 458/10)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Pri izvajanju ohranitvenih in upravljalnih ukrepov bi si morale Unija in države članice prizadevati za spodbujanje dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in imajo manjši vpliv na okolje, vključno z orodji in tehnikami, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in obrtnem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Pri izvajanju ohranitvenih in upravljalnih ukrepov bi si morale Unija in države članice prizadevati za spodbujanje dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in imajo manjši vpliv na okolje, vključno z orodji in tehnikami, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in obrtnem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba vsebuje določbe o upravljanju, ohranjanju in nadzoru v zvezi z ribolovom čezconskih
  vrst
  na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO). | Ta uredba vsebuje določbe o upravljanju, ohranjanju in nadzoru v zvezi z ribolovom čezconskih
  ribjih staležev
  na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba vsebuje določbe o upravljanju, ohranjanju in nadzoru v zvezi z ribolovom čezconskih
  vrst
  na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO).

Ta uredba vsebuje določbe o upravljanju, ohranjanju in nadzoru v zvezi z ribolovom čezconskih
  ribjih staležev
  na območju Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO).

Sprememba 3

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ribiška plovila tretjih držav, ki zahtevajo dostop ali so predmet
  inšpekcijskega
  pregleda v pristaniščih Unije in prevažajo ribiške proizvode, pridobljene na območju Konvencije SPRFMO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

ribiška plovila tretjih držav, ki zahtevajo dostop ali so predmet
  inšpekcijskega
  pregleda v pristaniščih Unije in prevažajo ribiške proizvode, pridobljene na območju Konvencije SPRFMO.

| (c) | ribiška plovila tretjih držav, ki zahtevajo dostop
  do inšpekcijskega pregleda
  ali so predmet
  takšnega
  pregleda v pristaniščih Unije in prevažajo ribiške proizvode, pridobljene na območju Konvencije SPRFMO. |
| --- | --- |

(c)

ribiška plovila tretjih držav, ki zahtevajo dostop
  do inšpekcijskega pregleda
  ali so predmet
  takšnega
  pregleda v pristaniščih Unije in prevažajo ribiške proizvode, pridobljene na območju Konvencije SPRFMO.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „območje Konvencije SPRFMO“ pomeni geografsko območje
  odprtih morij južno od vzporednika severne širine 10o S, severno od območja Konvencije CCAMLR
  , kot je
  opredeljeno
  v 
  Konvenciji o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov, vzhodno od območja
  Konvencije
  SIOFA, kot je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu
  v južnem
  Indijskem
  oceanu
  , ter zahodno od območij, ki so pod ribolovno pristojnostjo južnoameriških držav
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

„območje Konvencije SPRFMO“ pomeni geografsko območje
  odprtih morij južno od vzporednika severne širine 10o S, severno od območja Konvencije CCAMLR
  , kot je
  opredeljeno
  v 
  Konvenciji o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov, vzhodno od območja
  Konvencije
  SIOFA, kot je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu
  v južnem
  Indijskem
  oceanu
  , ter zahodno od območij, ki so pod ribolovno pristojnostjo južnoameriških držav
  ;

| (1) | „območje Konvencije SPRFMO“ pomeni geografsko območje, kot je
  začrtano
  v 
  členu 5
  Konvencije
  o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja
  v južnem
  Tihem
  oceanu; |
| --- | --- |

(1)

„območje Konvencije SPRFMO“ pomeni geografsko območje, kot je
  začrtano
  v 
  členu 5
  Konvencije
  o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja
  v južnem
  Tihem
  oceanu;

Sprememba 5

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „ribiško plovilo“ pomeni
  vsako plovilo kakršne
  koli
  velikosti
  , ki se uporablja ali je namenjeno
  uporabi
  za
  gospodarsko izkoriščanje ribolovnih virov
  , vključno s 
  pomožnimi ladjami,
  plovili za predelavo rib
  in plovili
  ,
  ki opravljajo pretovarjanje, ter transportnimi
  plovili,
  opremljenimi za transport ribiških proizvodov, razen kontejnerskih ladij
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

„ribiško plovilo“ pomeni
  vsako plovilo kakršne
  koli
  velikosti
  , ki se uporablja ali je namenjeno
  uporabi
  za
  gospodarsko izkoriščanje ribolovnih virov
  , vključno s 
  pomožnimi ladjami,
  plovili za predelavo rib
  in plovili
  ,
  ki opravljajo pretovarjanje, ter transportnimi
  plovili,
  opremljenimi za transport ribiških proizvodov, razen kontejnerskih ladij
  ;

| (2) | „ribiško plovilo“ pomeni
  katero
  koli
  plovilo
  , ki se uporablja ali je namenjeno za
  ribolov
  , vključno s plovili za predelavo rib
  , pomožnimi ladjami
  ,
  transportnimi plovili in katerimi koli drugimi
  plovili,
  ki so neposredno vključena v ribolovne dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

(2)

„ribiško plovilo“ pomeni
  katero
  koli
  plovilo
  , ki se uporablja ali je namenjeno za
  ribolov
  , vključno s plovili za predelavo rib
  , pomožnimi ladjami
  ,
  transportnimi plovili in katerimi koli drugimi
  plovili,
  ki so neposredno vključena v ribolovne dejavnosti
  ;

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „odtis pridnenega ribolova“ pomeni prostorski obseg pridnenega ribolova v 
  določenem obdobju
  na območju Konvencije SPRFMO; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

„odtis pridnenega ribolova“ pomeni prostorski obseg pridnenega ribolova v 
  določenem obdobju
  na območju Konvencije SPRFMO;

| (7) | „odtis pridnenega ribolova“ pomeni prostorski obseg pridnenega ribolova v 
  obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006
  na območju Konvencije SPRFMO; |
| --- | --- |

(7)

„odtis pridnenega ribolova“ pomeni prostorski obseg pridnenega ribolova v 
  obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006
  na območju Konvencije SPRFMO;

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „uveljavljeni ribolov“ pomeni vrsto ribolova, ki zadnjih deset let ni bila prepovedana in se je izvajala ali se je izvajala z določeno vrsto orodja ali tehniko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

črtano

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | „obsežne pelagične zabodne mreže“ (viseče zabodne mreže) pomeni zabodne ali druge mreže ali kombinacijo mrež, ki so daljše kot 2,5  km in katerih namen je omrežiti, ujeti ali zaplesti ribe z lebdenjem na površini ali v vodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | „globokomorske zabodne mreže“ (trislojne mreže, zasidrane stoječe mreže, potopne mreže) pomeni navpične nize enojnih, dvojnih ali trojnih mrežnih sten, v katerih se na dnu ali blizu dna ribe zabodejo, zapletejo ali omrežijo. Globokomorske zabodne mreže so sestavljene iz enojne ali – redkeje – dvojne oziroma trojne mreže, nameščene na iste okvirne vrvi. Več vrst mrež se lahko sestavi v eno orodje. Te mreže se lahko uporabljajo samostojno ali, kar je bolj običajno, v večji skupini mrež, povezanih v vrsto („lote“ mrež). Orodje se lahko namesti oziroma zasidra na dno ali pusti viseti prosto ali povezano s plovilom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „nezakonite
  ,
  neprijavljene
  in
  neregulirane ribolovne dejavnosti“ pomenijo kakršno koli nezakonito, neprijavljeno ali neregulirano ribolovno dejavnost
  , kot
  je opredeljena
  v členu 2 Uredbe (ES) št. 1005/2008; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

„nezakonite
  ,
  neprijavljene
  in
  neregulirane ribolovne dejavnosti“ pomenijo kakršno koli nezakonito, neprijavljeno ali neregulirano ribolovno dejavnost
  , kot
  je opredeljena
  v členu 2 Uredbe (ES) št. 1005/2008;

| (11) | „nezakoniti
  ,
  neprijavljeni
  in
  zakonsko neurejeni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti
  , kot
  so opredeljene
  v točki 1 člena 2 Uredbe(ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(11)

„nezakoniti
  ,
  neprijavljeni
  in
  zakonsko neurejeni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti
  , kot
  so opredeljene
  v točki 1 člena 2 Uredbe(ES) št. 1005/2008;

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | „občutljiv morski ekosistem“ pomeni vsak morski ekosistem, katerega celovitost je, glede na najboljše razpoložljive znanstvene podatke in načelo previdnosti, ogrožena zaradi velikih
  negativnih učinkov
  , ki so posledica fizičnega stika s pridnenim orodjem med
  običajnimi ribolovnimi operacijami
  ; občutljivi morski sistemi so med drugim morski grebeni, podvodne gore, hidrotermalni vrelci ter globokomorske korale in morsko dno s spužvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

„občutljiv morski ekosistem“ pomeni vsak morski ekosistem, katerega celovitost je, glede na najboljše razpoložljive znanstvene podatke in načelo previdnosti, ogrožena zaradi velikih
  negativnih učinkov
  , ki so posledica fizičnega stika s pridnenim orodjem med
  običajnimi ribolovnimi operacijami
  ; občutljivi morski sistemi so med drugim morski grebeni, podvodne gore, hidrotermalni vrelci ter globokomorske korale in morsko dno s spužvami.

| (16) | „občutljiv morski ekosistem“ pomeni vsak morski ekosistem, katerega celovitost
  (tj. struktura ali funkcija ekosistema)
  je, glede na najboljše razpoložljive znanstvene podatke in načelo previdnosti, ogrožena zaradi velikih
  škodljivih vplivov
  , ki so posledica fizičnega stika s pridnenim orodjem med
  običajnim ribolovom
  ; občutljivi morski sistemi so med drugim morski grebeni, podvodne gore, hidrotermalni vrelci ter globokomorske korale in morsko dno s spužvami. |
| --- | --- |

(16)

„občutljiv morski ekosistem“ pomeni vsak morski ekosistem, katerega celovitost
  (tj. struktura ali funkcija ekosistema)
  je, glede na najboljše razpoložljive znanstvene podatke in načelo previdnosti, ogrožena zaradi velikih
  škodljivih vplivov
  , ki so posledica fizičnega stika s pridnenim orodjem med
  običajnim ribolovom
  ; občutljivi morski sistemi so med drugim morski grebeni, podvodne gore, hidrotermalni vrelci ter globokomorske korale in morsko dno s spužvami.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a




  Dodelitev ribolovnih možnosti za pisanega šura




  V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti za staleže pisanega šura uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter si prizadevajo tudi za pravično porazdelitev nacionalnih kvot med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in obrtnemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 6a

Dodelitev ribolovnih možnosti za pisanega šura

V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti za staleže pisanega šura uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter si prizadevajo tudi za pravično porazdelitev nacionalnih kvot med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in obrtnemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6

Člen 7 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Ribiškim plovilom Unije je med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino. Kadar to ni izvedljivo, plovila zadržijo odpadke dve uri ali več. | 6.   Ribiškim plovilom Unije je med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino. Kadar to ni izvedljivo
  in je treba biološke odpadke odvreči zaradi operativnovarnostnih pomislekov
  , plovila zadržijo odpadke dve uri ali več. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Ribiškim plovilom Unije je med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino. Kadar to ni izvedljivo, plovila zadržijo odpadke dve uri ali več.

6.   Ribiškim plovilom Unije je med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino. Kadar to ni izvedljivo
  in je treba biološke odpadke odvreči zaradi operativnovarnostnih pomislekov
  , plovila zadržijo odpadke dve uri ali več.

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ribiškim plovilom Unije
  je
  med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino. | 4.   
  Kjer je to mogoče, je
  ribiškim plovilom Unije med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Ribiškim plovilom Unije
  je
  med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino.

4.   
  Kjer je to mogoče, je
  ribiškim plovilom Unije med metanjem in izvlekom prepovedano odmetavati drobovino.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Ribiška plovila Unije predelajo drobovino v ribjo moko in zadržijo ves odpadni material, pri čemer so izpusti omejeni na tekoče izpuste/odpadno vodo. Kadar to ni izvedljivo, ribiška plovila zadržijo odpadke dve uri ali več. | 5.   
  Kjer je to mogoče in ustrezno,
  ribiška plovila Unije predelajo drobovino v ribjo moko in zadržijo ves odpadni material, pri čemer so izpusti omejeni na tekoče izpuste/odpadno vodo. Kadar to ni izvedljivo, ribiška plovila zadržijo odpadke dve uri ali več. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Ribiška plovila Unije predelajo drobovino v ribjo moko in zadržijo ves odpadni material, pri čemer so izpusti omejeni na tekoče izpuste/odpadno vodo. Kadar to ni izvedljivo, ribiška plovila zadržijo odpadke dve uri ali več.

5.   
  Kjer je to mogoče in ustrezno,
  ribiška plovila Unije predelajo drobovino v ribjo moko in zadržijo ves odpadni material, pri čemer so izpusti omejeni na tekoče izpuste/odpadno vodo. Kadar to ni izvedljivo, ribiška plovila zadržijo odpadke dve uri ali več.

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 6

Člen 8 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Mreže
  se
  očistijo po vsaki ribolovni operaciji, da se odstranijo ribe, ki so se zapletle v mrežo, in bentoški material, s čimer se preprečijo interakcije s pticami med uporabo orodja. | 6.   
  Kjer je to mogoče, se
  mreže očistijo po vsaki ribolovni operaciji, da se odstranijo ribe, ki so se zapletle v mrežo, in bentoški material, s čimer se preprečijo interakcije s pticami med uporabo orodja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Mreže
  se
  očistijo po vsaki ribolovni operaciji, da se odstranijo ribe, ki so se zapletle v mrežo, in bentoški material, s čimer se preprečijo interakcije s pticami med uporabo orodja.

6.   
  Kjer je to mogoče, se
  mreže očistijo po vsaki ribolovni operaciji, da se odstranijo ribe, ki so se zapletle v mrežo, in bentoški material, s čimer se preprečijo interakcije s pticami med uporabo orodja.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vse podatke o opaženih interackcijah z morskimi pticami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

vse podatke o opaženih interackcijah z morskimi pticami.

vse podatke o opaženih interackcijah z morskimi pticami.

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka b

Člen 10 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podatke o povprečni stopnji ulova v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podatke o povprečni stopnji ulova v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006;

| (b) | podatke o povprečni
  letni
  stopnji ulova v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006; |
| --- | --- |

(b)

podatke o povprečni
  letni
  stopnji ulova v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006;

letni

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Naslov III – Poglavje II a (novo)

Naslov III – Poglavje II a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Poglavje II a |
| | Zabodne mreže |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poglavje II a

Poglavje II a

Zabodne mreže

Zabodne mreže

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 a (novo)

Člen 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 17 a |
| | Zabodne mreže |
| | 1.
     
  Uporaba obsežnih pelagičnih zabodnih mrež in vseh globokomorskih zabodnih mrež je prepovedana na celotnem območju Konvencije SPRFMO. |
| | 2.
     
  Države članice zastave, katerih plovila skušajo prečkati območje Konvencije SPRFMO z zabodnimi mrežami na krovu: |
| | (a) | vsaj 36 ur pred vstopom na območje Konvencije SPRFMO o tem obvestijo sekretariat, vključno o pričakovanem datumu vstopa in izstopa in dolžini zabodne mreže na krovu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 17 a

Člen 17 a

Zabodne mreže

Zabodne mreže

1.
     
  Uporaba obsežnih pelagičnih zabodnih mrež in vseh globokomorskih zabodnih mrež je prepovedana na celotnem območju Konvencije SPRFMO.

2.
     
  Države članice zastave, katerih plovila skušajo prečkati območje Konvencije SPRFMO z zabodnimi mrežami na krovu:

(a)

(a)

vsaj 36 ur pred vstopom na območje Konvencije SPRFMO o tem obvestijo sekretariat, vključno o pričakovanem datumu vstopa in izstopa in dolžini zabodne mreže na krovu;

vsaj 36 ur pred vstopom na območje Konvencije SPRFMO o tem obvestijo sekretariat, vključno o pričakovanem datumu vstopa in izstopa in dolžini zabodne mreže na krovu;

| (b) | zagotovijo, da njihova plovila uporabljajo sistem za spremljanje plovil (VMS), ki vsaki dve uri zbira podatke, dokler je plovilo na območju Konvencije SPRFMO; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zagotovijo, da njihova plovila uporabljajo sistem za spremljanje plovil (VMS), ki vsaki dve uri zbira podatke, dokler je plovilo na območju Konvencije SPRFMO;

zagotovijo, da njihova plovila uporabljajo sistem za spremljanje plovil (VMS), ki vsaki dve uri zbira podatke, dokler je plovilo na območju Konvencije SPRFMO;

| (c) | posredujejo poročila o položaju ribiških plovil (VMS) sekretariatu SPRFMO v 30 dneh od takrat, ko je plovilo zapustilo območje Konvencije SPRFMO in |
| --- | --- |

(c)

(c)

posredujejo poročila o položaju ribiških plovil (VMS) sekretariatu SPRFMO v 30 dneh od takrat, ko je plovilo zapustilo območje Konvencije SPRFMO in

posredujejo poročila o položaju ribiških plovil (VMS) sekretariatu SPRFMO v 30 dneh od takrat, ko je plovilo zapustilo območje Konvencije SPRFMO in

| (d) | če se zabodne mreže nenamerno izgubijo ali padejo čez krov plovila, sporočijo datum, čas, položaj in dolžino (v metrih) izgubljene zabodne mreže sekretariatu SPRFMO, takoj ko je mogoče in v vsakem primeru v 48 urah po izgubi orodja. |
| --- | --- |

(d)

(d)

če se zabodne mreže nenamerno izgubijo ali padejo čez krov plovila, sporočijo datum, čas, položaj in dolžino (v metrih) izgubljene zabodne mreže sekretariatu SPRFMO, takoj ko je mogoče in v vsakem primeru v 48 urah po izgubi orodja.

če se zabodne mreže nenamerno izgubijo ali padejo čez krov plovila, sporočijo datum, čas, položaj in dolžino (v metrih) izgubljene zabodne mreže sekretariatu SPRFMO, takoj ko je mogoče in v vsakem primeru v 48 urah po izgubi orodja.

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 5

Člen 18 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Ne glede na člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ribiška plovila Unije, ki niso v vključena v evidenco plovil SPRFMO, ne smejo izvajati ribolovnih dejavnosti za vrste
  , pridobljene
  na območju Konvencije
  SPRFMO
  . | 5.   Ne glede na člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ribiška plovila Unije, ki niso v vključena v evidenco plovil SPRFMO, ne smejo izvajati ribolovnih dejavnosti za vrste
  v pristojnosti SPRFMO
  na območju Konvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Ne glede na člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ribiška plovila Unije, ki niso v vključena v evidenco plovil SPRFMO, ne smejo izvajati ribolovnih dejavnosti za vrste
  , pridobljene
  na območju Konvencije
  SPRFMO
  .

5.   Ne glede na člen 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ribiška plovila Unije, ki niso v vključena v evidenco plovil SPRFMO, ne smejo izvajati ribolovnih dejavnosti za vrste
  v pristojnosti SPRFMO
  na območju Konvencije.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ta člen ne posega v člena 21 in 22 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ter člen 4(3) in (4) Uredbe (ES) št. 1005/2008. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Ta člen ne posega v člena 21 in 22 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ter člen 4(3) in (4) Uredbe (ES) št. 1005/2008.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka c

Člen 25 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | določi kontaktno točko za
  posredovanje
  poročil o inšpekcijskem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

določi kontaktno točko za
  posredovanje
  poročil o inšpekcijskem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008.

posredovanje

| (c) | določi kontaktno točko za
  prejemanje
  poročil o inšpekcijskem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008. |
| --- | --- |

(c)

določi kontaktno točko za
  prejemanje
  poročil o inšpekcijskem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008.

prejemanje

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice vsaj
  120
   dni pred letnim zasedanjem SPRFMO Komisiji predložijo vse dokumentirane informacije, ki kažejo na morebitno neupoštevanje ohranitvenih in upravljalnih ukrepov SPRFMO s strani vseh ribiških plovil na območju Konvencije SPRFMO v zadnjih dveh letih. Komisija te informacije prouči in jih, če je primerno, posreduje sekretariatu SPRFMO vsaj
  90
   dni pred njegovim letnim zasedanjem. | Države članice vsaj
  150
   dni pred letnim zasedanjem SPRFMO Komisiji predložijo vse dokumentirane informacije, ki kažejo na morebitno neupoštevanje ohranitvenih in upravljalnih ukrepov SPRFMO s strani vseh ribiških plovil na območju Konvencije SPRFMO v zadnjih dveh letih. Komisija te informacije prouči in jih, če je primerno, posreduje sekretariatu SPRFMO vsaj
  120
   dni pred njegovim letnim zasedanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice vsaj
  120
   dni pred letnim zasedanjem SPRFMO Komisiji predložijo vse dokumentirane informacije, ki kažejo na morebitno neupoštevanje ohranitvenih in upravljalnih ukrepov SPRFMO s strani vseh ribiških plovil na območju Konvencije SPRFMO v zadnjih dveh letih. Komisija te informacije prouči in jih, če je primerno, posreduje sekretariatu SPRFMO vsaj
  90
   dni pred njegovim letnim zasedanjem.

120

90

Države članice vsaj
  150
   dni pred letnim zasedanjem SPRFMO Komisiji predložijo vse dokumentirane informacije, ki kažejo na morebitno neupoštevanje ohranitvenih in upravljalnih ukrepov SPRFMO s strani vseh ribiških plovil na območju Konvencije SPRFMO v zadnjih dveh letih. Komisija te informacije prouči in jih, če je primerno, posreduje sekretariatu SPRFMO vsaj
  120
   dni pred njegovim letnim zasedanjem.

150

120

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 a – odstavek 2

Člen 30 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Organi, pristojni za ribiško
  plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in za katero je Komisija sporočila, da je vključeno v osnutek seznama plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  neregulirani
  ribolov,
  obvestijo
  lastnika plovila o vključitvi plovila v osnutek seznama SPRFMO plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  neregulirani
  ribolov, in morebitnih posledicah potrditve njegove vključitve na seznam plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  neregulirani
  ribolov, ki ga sprejme SPRFMO. | 2.   
  Kadar je Komisija obveščena, da
  plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in za katero je Komisija sporočila, da je vključeno v osnutek seznama
  SPRFMO
  plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  zakonsko neurejeni
  ribolov,
  o tem obvesti organe zadevne države članice, ki
  lastnika plovila
  obvestijo
  o vključitvi plovila v osnutek seznama SPRFMO plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  zakonsko neurejeni
  ribolov, in morebitnih posledicah potrditve njegove vključitve na seznam plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  zakonsko neurejeni
  ribolov, ki ga sprejme SPRFMO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Organi, pristojni za ribiško
  plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in za katero je Komisija sporočila, da je vključeno v osnutek seznama plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  neregulirani
  ribolov,
  obvestijo
  lastnika plovila o vključitvi plovila v osnutek seznama SPRFMO plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  neregulirani
  ribolov, in morebitnih posledicah potrditve njegove vključitve na seznam plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  neregulirani
  ribolov, ki ga sprejme SPRFMO.

2.   
  Kadar je Komisija obveščena, da
  plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in za katero je Komisija sporočila, da je vključeno v osnutek seznama
  SPRFMO
  plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  zakonsko neurejeni
  ribolov,
  o tem obvesti organe zadevne države članice, ki
  lastnika plovila
  obvestijo
  o vključitvi plovila v osnutek seznama SPRFMO plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  zakonsko neurejeni
  ribolov, in morebitnih posledicah potrditve njegove vključitve na seznam plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in
  zakonsko neurejeni
  ribolov, ki ga sprejme SPRFMO.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 c – odstavek 1 – točka e

Člen 32 c – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | datum
  in
  čas položaja
  (UTC), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

datum
  in
  čas položaja
  (UTC),

datum

čas položaja

| (e) | položaj (zemljepisna širina
  in
  dolžina), datum in čas
  (UTC), |
| --- | --- |

(e)

položaj (zemljepisna širina
  in
  dolžina), datum in čas
  (UTC),

položaj (zemljepisna širina

dolžina), datum in čas

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Ohranjanje ribolovnih virov in varstvo morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 458/11)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009
  ter uredb (EU) št. 1343/2011
  in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 in
  Uredbe
  (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005
  ter
  Uredbe
  Komisije
  (ES) št. 
  494
  /2002 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009
  ter uredb (EU) št. 1343/2011
  in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 in
  Uredbe
  (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005
  ter
  Uredbe
  Komisije
  (ES) št. 
  494
  /2002

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Obstoječa pravila je treba nujno poenostaviti, da bi jih gospodarski subjekti, nacionalni organi in deležniki bolje razumeli in sprejeli. Posvetovalni postopek svetovalnih svetov bi bilo treba spoštovati v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013, pozornost pa bi bilo treba posvetiti tudi zagotavljanju izpolnjevanja vseh ciljev ohranjanja in trajnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Obstoječa pravila je treba nujno poenostaviti, da bi jih gospodarski subjekti, nacionalni organi in deležniki bolje razumeli in sprejeli. Posvetovalni postopek svetovalnih svetov bi bilo treba spoštovati v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013, pozornost pa bi bilo treba posvetiti tudi zagotavljanju izpolnjevanja vseh ciljev ohranjanja in trajnosti.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Poenostavitev sedanjih pravil o tehničnih ukrepih ne bi smela oslabiti standardov za ohranjanje in trajnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Poenostavitev sedanjih pravil o tehničnih ukrepih ne bi smela oslabiti standardov za ohranjanje in trajnost.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Treba bi bilo oblikovati okvir za ureditev tehničnih ukrepov. Ta okvir bi moral določiti splošna pravila, ki bi se uporabljala v vseh vodah Unije, in oblikovanje tehničnih ukrepov, ki skozi postopek regionalizacije, uveden s SRP, upoštevajo regionalne posebnosti ribolova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Treba bi bilo oblikovati okvir za ureditev tehničnih ukrepov. Ta okvir bi moral določiti splošna pravila, ki bi se uporabljala v vseh vodah Unije, in oblikovanje tehničnih ukrepov, ki skozi postopek regionalizacije, uveden s SRP, upoštevajo regionalne posebnosti ribolova.

| (3) | Treba bi bilo oblikovati okvir za ureditev tehničnih ukrepov. Ta okvir bi moral določiti splošna pravila, ki bi se uporabljala v vseh vodah Unije, in oblikovanje tehničnih ukrepov, ki skozi postopek regionalizacije, uveden s SRP, upoštevajo regionalne posebnosti ribolova.
  S pomočjo tega procesa bi bilo mogoče učinkovito združiti skupna pravila, lokalne razmere in razmere po območjih. Vendar se pri tem SRP ne sme ponovno nacionalizirati, pomembno pa je tudi, da svetovalni sveti še naprej zagotavljajo, da se nadaljuje regionalizacija, ki poteka v okviru pristopa Unije v skladu z uvodno izjavo 14 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Treba bi bilo oblikovati okvir za ureditev tehničnih ukrepov. Ta okvir bi moral določiti splošna pravila, ki bi se uporabljala v vseh vodah Unije, in oblikovanje tehničnih ukrepov, ki skozi postopek regionalizacije, uveden s SRP, upoštevajo regionalne posebnosti ribolova.
  S pomočjo tega procesa bi bilo mogoče učinkovito združiti skupna pravila, lokalne razmere in razmere po območjih. Vendar se pri tem SRP ne sme ponovno nacionalizirati, pomembno pa je tudi, da svetovalni sveti še naprej zagotavljajo, da se nadaljuje regionalizacija, ki poteka v okviru pristopa Unije v skladu z uvodno izjavo 14 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Okvir bi moral zajemati ulov in iztovarjanje ribolovnih virov ter način uporabe ribolovnega orodja in interakcijo ribolovnih dejavnosti z morskimi ekosistemi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Okvir bi moral zajemati ulov in iztovarjanje ribolovnih virov ter način uporabe ribolovnega orodja in interakcijo ribolovnih dejavnosti z morskimi ekosistemi.

| (4) | Okvir bi moral zajemati ulov in iztovarjanje ribolovnih virov ter način uporabe ribolovnega orodja in interakcijo ribolovnih dejavnosti z morskimi ekosistemi
  , ob tem pa upoštevati socialno-ekonomsko dinamiko
  . |
| --- | --- |

(4)

Okvir bi moral zajemati ulov in iztovarjanje ribolovnih virov ter način uporabe ribolovnega orodja in interakcijo ribolovnih dejavnosti z morskimi ekosistemi
  , ob tem pa upoštevati socialno-ekonomsko dinamiko
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Po potrebi
  bi
  bilo treba uporabljati tehnične ukrepe
  za rekreacijski ribolov, ki lahko znatno vpliva na staleže rib in
  lupinarjev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Po potrebi
  bi
  bilo treba uporabljati tehnične ukrepe
  za rekreacijski ribolov, ki lahko znatno vpliva na staleže rib in
  lupinarjev
  .

| (6) | Tehnični ukrepi
  bi
  morali veljati
  za rekreacijski ribolov, ki lahko znatno vpliva na staleže rib in
  drugih vrst v morskem okolju
  . |
| --- | --- |

(6)

Tehnični ukrepi
  bi
  morali veljati
  za rekreacijski ribolov, ki lahko znatno vpliva na staleže rib in
  drugih vrst v morskem okolju
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Ribe, ki jih ulovijo rekreacijski ribiči (s trnki in ribiškimi vrvicami), večinoma preživijo, ko so ponovno na prostosti, razen če se dokaže nasprotno z znanstvenimi dokazi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Ribe, ki jih ulovijo rekreacijski ribiči (s trnki in ribiškimi vrvicami), večinoma preživijo, ko so ponovno na prostosti, razen če se dokaže nasprotno z znanstvenimi dokazi.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 velja obveznost iztovarjanja za ulov vseh vrst, za katere veljajo omejitve ulova. Ko pa so primerki teh vrst ulovljeni in nemudoma izpuščeni v rekreacijskem ribolovu, znanstveni dokazi pa potrjujejo visoko stopnjo preživetja zanje, kot bi lahko veljalo na primer za ribe, ki jih rekreacijski ribiči ulovijo s svojo opremo, bi moralo biti mogoče zadevni ribolov oprostiti obveznosti iztovarjanja prek postopkov iz te uredbe, zlasti s sprejetjem zadevnih ukrepov v okviru večletnih načrtov in/ali načrtov za zavržke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 velja obveznost iztovarjanja za ulov vseh vrst, za katere veljajo omejitve ulova. Ko pa so primerki teh vrst ulovljeni in nemudoma izpuščeni v rekreacijskem ribolovu, znanstveni dokazi pa potrjujejo visoko stopnjo preživetja zanje, kot bi lahko veljalo na primer za ribe, ki jih rekreacijski ribiči ulovijo s svojo opremo, bi moralo biti mogoče zadevni ribolov oprostiti obveznosti iztovarjanja prek postopkov iz te uredbe, zlasti s sprejetjem zadevnih ukrepov v okviru večletnih načrtov in/ali načrtov za zavržke.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Tehnični ukrepi bi morali prispevati k doseganju ciljev SRP
  za ribolov na ravni največjega trajnostnega donosa, zmanjšanje neželenega ulova in odpravo zavržkov ter k doseganju dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (18). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Tehnični ukrepi bi morali prispevati k doseganju ciljev SRP
  za ribolov na ravni največjega trajnostnega donosa, zmanjšanje neželenega ulova in odpravo zavržkov ter k doseganju dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (18).

| (7) | Tehnični ukrepi bi morali prispevati k doseganju ciljev SRP. |
| --- | --- |

(7)

Tehnični ukrepi bi morali prispevati k doseganju ciljev SRP.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Tehnični ukrepi bi morali biti sorazmerni z zastavljenimi cilji. Pred njihovim sprejetjem bi bilo treba upoštevati možne ekonomske in socialne učinke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Tehnični ukrepi bi morali biti sorazmerni z zastavljenimi cilji. Pred njihovim sprejetjem bi bilo treba upoštevati možne ekonomske in socialne učinke.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Uveljavljanje in izvajanje tehničnih ukrepov, operativnih programov in po potrebi izdajanja dovoljenj, omejitev pri izgradnji in delovanju plovil ter pri določeni opremi ne bi smeli posegati v doseganje boljših zdravstvenih in varnostnih standardov za plovila za ribolovne operacije in dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Uveljavljanje in izvajanje tehničnih ukrepov, operativnih programov in po potrebi izdajanja dovoljenj, omejitev pri izgradnji in delovanju plovil ter pri določeni opremi ne bi smeli posegati v doseganje boljših zdravstvenih in varnostnih standardov za plovila za ribolovne operacije in dejavnosti.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | Tehnični ukrepi, sprejeti v okviru uredbe, bi morali biti skladni s Strateškim načrtom za biološko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, ki je bil sprejet v okviru Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, in podpirati izvajanje strategije o biotski raznovrstnosti EU 2020, zlasti cilj zagotoviti trajnostno uporabo ribolovnih virov in z njimi povezanih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

Tehnični ukrepi, sprejeti v okviru uredbe, bi morali biti skladni s Strateškim načrtom za biološko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, ki je bil sprejet v okviru Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, in podpirati izvajanje strategije o biotski raznovrstnosti EU 2020, zlasti cilj zagotoviti trajnostno uporabo ribolovnih virov in z njimi povezanih ukrepov.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Tehnični ukrepi bi morali zlasti
  zagotoviti zaščito
  koncentracij nedoraslih organizmov ali drstečih se rib z uporabo selektivnega ribolovnega orodja in preprečevalnih ukrepov. Tehnični ukrepi bi morali prav tako
  zmanjšati
  , in kjer je mogoče,
  odpraviti vpliv
  ribolovnega orodja na morski ekosistem, zlasti na občutljive vrste in habitate.
  Prispevati
  bi morali tudi k vzpostavitvi ukrepov za upravljanje za namene izpolnjevanja obveznosti iz Direktive Sveta 92/43/EGS (19), Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Direktive 2008/56/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Tehnični ukrepi bi morali zlasti
  zagotoviti zaščito
  koncentracij nedoraslih organizmov ali drstečih se rib z uporabo selektivnega ribolovnega orodja in preprečevalnih ukrepov. Tehnični ukrepi bi morali prav tako
  zmanjšati
  , in kjer je mogoče,
  odpraviti vpliv
  ribolovnega orodja na morski ekosistem, zlasti na občutljive vrste in habitate.
  Prispevati
  bi morali tudi k vzpostavitvi ukrepov za upravljanje za namene izpolnjevanja obveznosti iz Direktive Sveta 92/43/EGS (19), Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Direktive 2008/56/ES.

| (8) | Tehnični ukrepi bi morali zlasti
  prispevati k zaščiti
  koncentracij nedoraslih organizmov ali drstečih se rib z uporabo selektivnega ribolovnega orodja in preprečevalnih ukrepov. Tehnični ukrepi bi morali prav tako
  prispevati k zmanjšanju
  , in kjer je mogoče,
  odpravi negativnega vpliva
  ribolovnega orodja na morski ekosistem, zlasti na občutljive vrste in habitate.
  Zagotoviti bi bilo treba spodbude za uporabo ribolovne opreme in za prakse, ki nimajo velikega vpliva na okolje. Tehnični ukrepi
  bi morali
  prispevati
  tudi k vzpostavitvi ukrepov za upravljanje za namene izpolnjevanja obveznosti iz Direktive Sveta 92/43/EGS (19), Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Direktive 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(8)

Tehnični ukrepi bi morali zlasti
  prispevati k zaščiti
  koncentracij nedoraslih organizmov ali drstečih se rib z uporabo selektivnega ribolovnega orodja in preprečevalnih ukrepov. Tehnični ukrepi bi morali prav tako
  prispevati k zmanjšanju
  , in kjer je mogoče,
  odpravi negativnega vpliva
  ribolovnega orodja na morski ekosistem, zlasti na občutljive vrste in habitate.
  Zagotoviti bi bilo treba spodbude za uporabo ribolovne opreme in za prakse, ki nimajo velikega vpliva na okolje. Tehnični ukrepi
  bi morali
  prispevati
  tudi k vzpostavitvi ukrepov za upravljanje za namene izpolnjevanja obveznosti iz Direktive Sveta 92/43/EGS (19), Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Direktive 2008/56/ES.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Naključni ulov občutljivih vrst bi bilo treba celovito obravnavati, in sicer ob upoštevanju vseh vrst ribištva in ribolovnega orodja glede na strogo raven varstva zaščitenih vrst v skladu z Direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2008/56/ES, njihovo visoko stopnjo ranljivosti ter obveznost do leta 2020 doseči dobro okoljsko stanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Naključni ulov občutljivih vrst bi bilo treba celovito obravnavati, in sicer ob upoštevanju vseh vrst ribištva in ribolovnega orodja glede na strogo raven varstva zaščitenih vrst v skladu z Direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2008/56/ES, njihovo visoko stopnjo ranljivosti ter obveznost do leta 2020 doseči dobro okoljsko stanje.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Za oceno učinkovitosti tehničnih ukrepov bi bilo treba določiti
  cilje
  v zvezi z 
  ravnmi neželenega
  ulova
  ; ravnmi prilova
  občutljivih vrst
  in obsegom habitatov morskega dna,
  na
  katerega znatno vpliva ribolov; ti cilji
  bi
  morali odražati
  cilje skupne ribiške politike, okoljske zakonodaje Unije (zlasti Direktive Sveta 92/43/EGS in Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21))
  in najboljše mednarodne prakse
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Za oceno učinkovitosti tehničnih ukrepov bi bilo treba določiti
  cilje
  v zvezi z 
  ravnmi neželenega
  ulova
  ; ravnmi prilova
  občutljivih vrst
  in obsegom habitatov morskega dna,
  na
  katerega znatno vpliva ribolov; ti cilji
  bi
  morali odražati
  cilje skupne ribiške politike, okoljske zakonodaje Unije (zlasti Direktive Sveta 92/43/EGS in Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21))
  in najboljše mednarodne prakse
  .

| (9) | Za oceno učinkovitosti tehničnih ukrepov bi bilo treba določiti
  kazalnike učinkovitosti
  v zvezi z 
  zmanjšanjem
  ulova
  rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in naključnim ulovom
  občutljivih vrst
  , kot tudi za zmanjšanje negativnih okoljskih učinkov
  na
  morske habitate, nastale zaradi ribolova, ki
  bi
  odražali
  cilje skupne ribiške politike
  in
  okoljske zakonodaje Unije (zlasti Direktive Sveta 92/43/EGS
  , Direktive 2009/147/ES
  in Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21)). |
| --- | --- |

(9)

Za oceno učinkovitosti tehničnih ukrepov bi bilo treba določiti
  kazalnike učinkovitosti
  v zvezi z 
  zmanjšanjem
  ulova
  rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in naključnim ulovom
  občutljivih vrst
  , kot tudi za zmanjšanje negativnih okoljskih učinkov
  na
  morske habitate, nastale zaradi ribolova, ki
  bi
  odražali
  cilje skupne ribiške politike
  in
  okoljske zakonodaje Unije (zlasti Direktive Sveta 92/43/EGS
  , Direktive 2009/147/ES
  in Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21)).

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Države članice bi morale v največji meri uporabiti ukrepe iz Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , da bi pomagali ribičem pri izvajanju tehničnih ukrepov in zagotovili, da se upoštevajo socialno-ekonomski cilji SRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Države članice bi morale v največji meri uporabiti ukrepe iz Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , da bi pomagali ribičem pri izvajanju tehničnih ukrepov in zagotovili, da se upoštevajo socialno-ekonomski cilji SRP.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške
  , razen v posebnem primeru vlečne mreže z električnim tokom, ki se lahko uporablja pod nekaterimi strogo določenimi pogoji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške
  , razen v posebnem primeru vlečne mreže z električnim tokom, ki se lahko uporablja pod nekaterimi strogo določenimi pogoji
  .

| (11) | Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške.
  V zvezi s tem je treba zagotoviti ustrezno znanje o učinkih inovativnega ribolovnega orodja, vključno s kumulativnimi učinki, preden oprema preide v širšo uporabo. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti sistem za spremljanje, nadzor in ocenjevanje, ki bi služil za izvajanje in raziskave, pa tudi za ocenjevanje. Nazadnje bi bilo treba obstoječa dovoljenja ponovno znanstveno oceniti, preden se jim dodeli stalen status neprepovedanosti. |
| --- | --- |

(11)

Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške.
  V zvezi s tem je treba zagotoviti ustrezno znanje o učinkih inovativnega ribolovnega orodja, vključno s kumulativnimi učinki, preden oprema preide v širšo uporabo. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti sistem za spremljanje, nadzor in ocenjevanje, ki bi služil za izvajanje in raziskave, pa tudi za ocenjevanje. Nazadnje bi bilo treba obstoječa dovoljenja ponovno znanstveno oceniti, preden se jim dodeli stalen status neprepovedanosti.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Potrebno je podrobno in obsežno znanje o vplivu inovativnih ribolovnih orodij, vključno z njihovimi kumulativnimi učinki na morsko okolje in vrste, preden oprema preide v širšo komercialno uporabo. Vzpostaviti bi bilo treba učinkovit program spremljanja in ocenjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Potrebno je podrobno in obsežno znanje o vplivu inovativnih ribolovnih orodij, vključno z njihovimi kumulativnimi učinki na morsko okolje in vrste, preden oprema preide v širšo komercialno uporabo. Vzpostaviti bi bilo treba učinkovit program spremljanja in ocenjevanja.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Pri nekaterih
  redkih
  vrstah rib,
  kot
  so
  vrste morskih psov in raž
  , bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Za zaščito takšnih vrst bi bilo treba določiti splošno prepoved ribolova navedenih vrst. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Pri nekaterih
  redkih
  vrstah rib,
  kot
  so
  vrste morskih psov in raž
  , bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Za zaščito takšnih vrst bi bilo treba določiti splošno prepoved ribolova navedenih vrst.

| (15) | Pri nekaterih vrstah rib,
  ki
  so
  redke ali so zaradi bioloških značilnosti posebej ranljive za čezmerno izkoriščanje
  , bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Za zaščito takšnih vrst bi bilo treba določiti splošno prepoved ribolova navedenih vrst. |
| --- | --- |

(15)

Pri nekaterih vrstah rib,
  ki
  so
  redke ali so zaradi bioloških značilnosti posebej ranljive za čezmerno izkoriščanje
  , bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Za zaščito takšnih vrst bi bilo treba določiti splošno prepoved ribolova navedenih vrst.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Za pomoč ribolovnemu sektorju pri izvajanju obveznosti iztovarjanja bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi olajšale shranjevanje in iskanje trgov za morske vrste, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Ti ukrepi bi morali vključevati podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij ali podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Za pomoč ribolovnemu sektorju pri izvajanju obveznosti iztovarjanja bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi olajšale shranjevanje in iskanje trgov za morske vrste, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Ti ukrepi bi morali vključevati podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij ali podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov.

| (21) | Za pomoč ribolovnemu sektorju pri izvajanju
  in zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev s spoštovanjem
  obveznosti iztovarjanja bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi olajšale shranjevanje in iskanje trgov za morske vrste, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Ti ukrepi bi morali vključevati podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij ali podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov. |
| --- | --- |

(21)

Za pomoč ribolovnemu sektorju pri izvajanju
  in zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev s spoštovanjem
  obveznosti iztovarjanja bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi olajšale shranjevanje in iskanje trgov za morske vrste, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Ti ukrepi bi morali vključevati podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij ali podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Kadar je v znanstvenih mnenjih navedeno, da obstajajo znatni neželeni ulovi vrst,
  za katere ne veljajo omejitve ulova in zanje torej ne velja obveznost iztovarjanja,
  bi morale države članice s pilotnimi projekti preučiti, kako se lahko tak ulov zmanjša, da bi lahko nato uvedle ustrezne tehnične ukrepe za dosego tega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Kadar je v znanstvenih mnenjih navedeno, da obstajajo znatni neželeni ulovi vrst,
  za katere ne veljajo omejitve ulova in zanje torej ne velja obveznost iztovarjanja,
  bi morale države članice s pilotnimi projekti preučiti, kako se lahko tak ulov zmanjša, da bi lahko nato uvedle ustrezne tehnične ukrepe za dosego tega cilja.

| (23) | Kadar je v znanstvenih mnenjih navedeno, da obstajajo znatni neželeni ulovi vrst, bi morale države članice s pilotnimi projekti preučiti, kako se lahko tak ulov zmanjša, da bi lahko nato uvedle ustrezne tehnične ukrepe za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Kadar je v znanstvenih mnenjih navedeno, da obstajajo znatni neželeni ulovi vrst, bi morale države članice s pilotnimi projekti preučiti, kako se lahko tak ulov zmanjša, da bi lahko nato uvedle ustrezne tehnične ukrepe za dosego tega cilja.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Če tehnični ukrepi na regionalni ravni ne obstajajo, bi bilo treba uporabiti opredeljene osnovne standarde. Ti osnovni standardi bi morali izhajati iz obstoječih tehničnih ukrepov in upoštevati mnenje STECF in zainteresiranih strani. Vključevati bi morali osnovne velikosti mrežnega očesa za vlečno orodje in mirujoče mreže, najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zaprta ali omejena območja, ukrepe ohranjanja narave za
  ublažitev prilova
  morskih sesalcev in morskih ptic na nekaterih območjih in vse druge regionalno specifične ukrepe, ki trenutno obstajajo in so še vedno potrebni, da se do sprejetja ukrepov v okviru regionalizacije zagotovi izpolnjevanje ohranitvenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Če tehnični ukrepi na regionalni ravni ne obstajajo, bi bilo treba uporabiti opredeljene osnovne standarde. Ti osnovni standardi bi morali izhajati iz obstoječih tehničnih ukrepov in upoštevati mnenje STECF in zainteresiranih strani. Vključevati bi morali osnovne velikosti mrežnega očesa za vlečno orodje in mirujoče mreže, najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zaprta ali omejena območja, ukrepe ohranjanja narave za
  ublažitev prilova
  morskih sesalcev in morskih ptic na nekaterih območjih in vse druge regionalno specifične ukrepe, ki trenutno obstajajo in so še vedno potrebni, da se do sprejetja ukrepov v okviru regionalizacije zagotovi izpolnjevanje ohranitvenih ciljev.

| (24) | Če tehnični ukrepi na regionalni ravni ne obstajajo, bi bilo treba uporabiti opredeljene osnovne standarde. Ti osnovni standardi bi morali izhajati iz obstoječih tehničnih ukrepov in upoštevati mnenje STECF in zainteresiranih strani. Vključevati bi morali osnovne velikosti mrežnega očesa za vlečno orodje in mirujoče mreže, najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zaprta ali omejena območja, ukrepe ohranjanja narave za
  zmanjšanje in po možnosti odpravo naključnega ulova
  morskih sesalcev in morskih ptic na nekaterih območjih in vse druge regionalno specifične ukrepe, ki trenutno obstajajo in so še vedno potrebni, da se do sprejetja ukrepov v okviru regionalizacije zagotovi izpolnjevanje ohranitvenih ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Če tehnični ukrepi na regionalni ravni ne obstajajo, bi bilo treba uporabiti opredeljene osnovne standarde. Ti osnovni standardi bi morali izhajati iz obstoječih tehničnih ukrepov in upoštevati mnenje STECF in zainteresiranih strani. Vključevati bi morali osnovne velikosti mrežnega očesa za vlečno orodje in mirujoče mreže, najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zaprta ali omejena območja, ukrepe ohranjanja narave za
  zmanjšanje in po možnosti odpravo naključnega ulova
  morskih sesalcev in morskih ptic na nekaterih območjih in vse druge regionalno specifične ukrepe, ki trenutno obstajajo in so še vedno potrebni, da se do sprejetja ukrepov v okviru regionalizacije zagotovi izpolnjevanje ohranitvenih ciljev.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Države članice lahko v sodelovanju z 
  zainteresiranimi stranmi razvijejo
  skupna priporočila za ustrezne tehnične ukrepe, ki odstopajo od osnovnih standardov v skladu s postopkom regionalizacije, določenim v skupni ribiški politiki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Države članice lahko v sodelovanju z 
  zainteresiranimi stranmi razvijejo
  skupna priporočila za ustrezne tehnične ukrepe, ki odstopajo od osnovnih standardov v skladu s postopkom regionalizacije, določenim v skupni ribiški politiki.

| (25) | Države članice
  bi
  lahko v 
  tesnem
  sodelovanju z 
  ustreznimi svetovalnimi sveti razvile
  skupna priporočila za ustrezne tehnične ukrepe, ki
  temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih priporočilih, ki
  odstopajo od osnovnih standardov
  , da bi tehnične ukrepe prilagodile regionalnim posebnostim ribolova
  v skladu s postopkom regionalizacije, določenim v skupni ribiški politiki
  , tudi če večletni načrt ni na voljo
  . |
| --- | --- |

(25)

Države članice
  bi
  lahko v 
  tesnem
  sodelovanju z 
  ustreznimi svetovalnimi sveti razvile
  skupna priporočila za ustrezne tehnične ukrepe, ki
  temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih priporočilih, ki
  odstopajo od osnovnih standardov
  , da bi tehnične ukrepe prilagodile regionalnim posebnostim ribolova
  v skladu s postopkom regionalizacije, določenim v skupni ribiški politiki
  , tudi če večletni načrt ni na voljo
  .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Takšni regionalni tehnični ukrepi bi morali biti
  glede vzorcev izkoriščanja
  in
  zaščite občutljivih vrst
  in
  habitatov najmanj enakovredni
  osnovnim standardom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Takšni regionalni tehnični ukrepi bi morali biti
  glede vzorcev izkoriščanja
  in
  zaščite občutljivih vrst
  in
  habitatov najmanj enakovredni
  osnovnim standardom.

| (26) | Regionalizacijo bi morali uporabiti za oblikovanje prilagojenih ukrepov, s katerimi bi upoštevali posebnosti vsakega ribiškega območja ter ohranili njihove občutljive vrste in habitate.
  Takšni regionalni tehnični ukrepi bi morali biti
  trajnostni
  in
  zagotoviti najmanj enake vzorce
  izkoriščanja in
  raven zaščite, enakovredno
  osnovnim standardom.
  Sprejetje regionalnih tehničnih ukrepov bi moralo temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem priporočilu. |
| --- | --- |

(26)

Regionalizacijo bi morali uporabiti za oblikovanje prilagojenih ukrepov, s katerimi bi upoštevali posebnosti vsakega ribiškega območja ter ohranili njihove občutljive vrste in habitate.
  Takšni regionalni tehnični ukrepi bi morali biti
  trajnostni
  in
  zagotoviti najmanj enake vzorce
  izkoriščanja in
  raven zaščite, enakovredno
  osnovnim standardom.
  Sprejetje regionalnih tehničnih ukrepov bi moralo temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem priporočilu.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Odločitve, ki jih sprejmejo regionalne skupine držav članic v okviru regionalizacije, bi morale ustrezati istim standardom demokratičnega nadzora kot odločitve, sprejete v zadevnih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Odločitve, ki jih sprejmejo regionalne skupine držav članic v okviru regionalizacije, bi morale ustrezati istim standardom demokratičnega nadzora kot odločitve, sprejete v zadevnih državah članicah.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | Regionalizacija bi morala predstavljati orodje za spodbujanje sodelovanja vseh ustreznih deležnikov, vključno z nevladnimi organizacijami, ter krepitev vloge ribičev in njihovega prispevka, da bi lahko tesno sodelovali z državami članicami, svetovalnimi sveti in znanstveniki pri oblikovanju prilagojenih ukrepov, ki bi upoštevali specifične značilnosti vsakega ribolovnega območja in ščitili njihove okoljske pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26b)

Regionalizacija bi morala predstavljati orodje za spodbujanje sodelovanja vseh ustreznih deležnikov, vključno z nevladnimi organizacijami, ter krepitev vloge ribičev in njihovega prispevka, da bi lahko tesno sodelovali z državami članicami, svetovalnimi sveti in znanstveniki pri oblikovanju prilagojenih ukrepov, ki bi upoštevali specifične značilnosti vsakega ribolovnega območja in ščitili njihove okoljske pogoje.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | V primeru neposrednega upravljalnega interesa ene same države članice se lahko po posvetu z ustreznimi svetovalnimi sveti predstavijo individualni predlogi za tehnične ukrepe in za spremembo obstoječih ukrepov za ohranjanje okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

V primeru neposrednega upravljalnega interesa ene same države članice se lahko po posvetu z ustreznimi svetovalnimi sveti predstavijo individualni predlogi za tehnične ukrepe in za spremembo obstoječih ukrepov za ohranjanje okolja.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Pri pripravi skupnih priporočil, na podlagi katerih se
  v večletnih načrtih
  določi orodje za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, pri katerem je velikost mrežnega očesa različna od osnovnega standarda, bi morale regionalne skupine držav članic zagotoviti, da ta orodja zagotavljajo najmanj podobno ali boljšo selektivnost od osnovnih orodij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Pri pripravi skupnih priporočil, na podlagi katerih se
  v večletnih načrtih
  določi orodje za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, pri katerem je velikost mrežnega očesa različna od osnovnega standarda, bi morale regionalne skupine držav članic zagotoviti, da ta orodja zagotavljajo najmanj podobno ali boljšo selektivnost od osnovnih orodij.

| (28) | Pri pripravi skupnih priporočil, na podlagi katerih se določi orodje za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, pri katerem je velikost mrežnega očesa različna od osnovnega standarda, bi morale regionalne skupine držav članic zagotoviti, da ta orodja zagotavljajo najmanj podobno ali boljšo selektivnost od osnovnih orodij. |
| --- | --- |

(28)

Pri pripravi skupnih priporočil, na podlagi katerih se določi orodje za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, pri katerem je velikost mrežnega očesa različna od osnovnega standarda, bi morale regionalne skupine držav članic zagotoviti, da ta orodja zagotavljajo najmanj podobno ali boljšo selektivnost od osnovnih orodij.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev novih zaprtih ali omejenih območij
  v večletnih načrtih
  , da se zaščitijo koncentracije nedoraslih ali drstečih se organizmov, bi morale regionalne skupine držav članic v skupnih priporočilih opredeliti specifikacije, obseg, trajanje, omejitve glede orodja ter ureditev nadzora in spremljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev novih zaprtih ali omejenih območij
  v večletnih načrtih
  , da se zaščitijo koncentracije nedoraslih ali drstečih se organizmov, bi morale regionalne skupine držav članic v skupnih priporočilih opredeliti specifikacije, obseg, trajanje, omejitve glede orodja ter ureditev nadzora in spremljanja.

| (29) | Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev novih zaprtih ali omejenih območij, da se zaščitijo koncentracije nedoraslih ali drstečih se organizmov, bi morale regionalne skupine držav članic v skupnih priporočilih opredeliti specifikacije, obseg, trajanje, omejitve glede orodja ter ureditev nadzora in spremljanja. |
| --- | --- |

(29)

Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev novih zaprtih ali omejenih območij, da se zaščitijo koncentracije nedoraslih ali drstečih se organizmov, bi morale regionalne skupine držav članic v skupnih priporočilih opredeliti specifikacije, obseg, trajanje, omejitve glede orodja ter ureditev nadzora in spremljanja.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja
  v večletnih načrtih
  bi morale regionalne skupine držav članic
  zagotoviti, da cilji
  skupne ribiške politike
  ne bi bili ogroženi
  , in sicer bi morale zagotoviti zaščito nedoraslih morskih organizmov ter hkrati preprečiti izkrivljanje konkurence na trgu in zagotoviti, da rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ne bi bilo mogoče tržiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja
  v večletnih načrtih
  bi morale regionalne skupine držav članic
  zagotoviti, da cilji
  skupne ribiške politike
  ne bi bili ogroženi
  , in sicer bi morale zagotoviti zaščito nedoraslih morskih organizmov ter hkrati preprečiti izkrivljanje konkurence na trgu in zagotoviti, da rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ne bi bilo mogoče tržiti.

| (30) | Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja bi morale regionalne skupine držav članic
  prispevati k izpolnitvi ciljev
  skupne ribiške politike, in sicer bi morale zagotoviti
  celostno
  zaščito nedoraslih morskih organizmov ter hkrati preprečiti izkrivljanje konkurence na trgu in zagotoviti, da rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ne bi bilo mogoče tržiti. |
| --- | --- |

(30)

Pri pripravi skupnih priporočil za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja bi morale regionalne skupine držav članic
  prispevati k izpolnitvi ciljev
  skupne ribiške politike, in sicer bi morale zagotoviti
  celostno
  zaščito nedoraslih morskih organizmov ter hkrati preprečiti izkrivljanje konkurence na trgu in zagotoviti, da rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ne bi bilo mogoče tržiti.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | V skupnih priporočilih bi bilo treba dovoliti možnost, da se kot dodatni ukrep za zaščito koncentracij nedoraslih ali drstečih se organizmov uporabi zapora v realnem času v povezavi z določbami o spremembi ribolovnega območja. Pogoji za uvedbo in odpravo takšnih območij ter ureditev nadzora in spremljanja bi morali biti določeni v ustreznih skupnih priporočilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

V skupnih priporočilih bi bilo treba dovoliti možnost, da se kot dodatni ukrep za zaščito koncentracij nedoraslih ali drstečih se organizmov uporabi zapora v realnem času v povezavi z določbami o spremembi ribolovnega območja. Pogoji za uvedbo in odpravo takšnih območij ter ureditev nadzora in spremljanja bi morali biti določeni v ustreznih skupnih priporočilih.

| (31) | V skupnih priporočilih bi bilo treba dovoliti možnost, da se kot dodatni ukrep za zaščito koncentracij nedoraslih ali drstečih se organizmov
  ali občutljivih vrst
  uporabi zapora v realnem času v povezavi z določbami o spremembi ribolovnega območja. Pogoji za uvedbo in odpravo takšnih območij
  , po potrebi vključno z ustreznimi izjemami,
  ter ureditev nadzora in spremljanja bi morali biti določeni v ustreznih skupnih priporočilih. |
| --- | --- |

(31)

V skupnih priporočilih bi bilo treba dovoliti možnost, da se kot dodatni ukrep za zaščito koncentracij nedoraslih ali drstečih se organizmov
  ali občutljivih vrst
  uporabi zapora v realnem času v povezavi z določbami o spremembi ribolovnega območja. Pogoji za uvedbo in odpravo takšnih območij
  , po potrebi vključno z ustreznimi izjemami,
  ter ureditev nadzora in spremljanja bi morali biti določeni v ustreznih skupnih priporočilih.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Na podlagi znanstvene ocene učinkov inovativnih orodij, ki jih oceni STECF, bi se lahko v skupna priporočila regionalnih skupin držav članic vključila možnost uporabe takih orodij ali razširitev na uporabo
  novih
  orodij
  , kot je vlečna mreža z električnim tokom
  . Uporaba inovativnih ribolovnih orodij ne bi smela biti dovoljena, če znanstvena ocena pokaže, da bo njihova uporaba negativno vplivala na občutljive habitate
  in
  neciljne vrste. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Na podlagi znanstvene ocene učinkov inovativnih orodij, ki jih oceni STECF, bi se lahko v skupna priporočila regionalnih skupin držav članic vključila možnost uporabe takih orodij ali razširitev na uporabo
  novih
  orodij
  , kot je vlečna mreža z električnim tokom
  . Uporaba inovativnih ribolovnih orodij ne bi smela biti dovoljena, če znanstvena ocena pokaže, da bo njihova uporaba negativno vplivala na občutljive habitate
  in
  neciljne vrste.

| (32) | Na podlagi znanstvene ocene učinkov inovativnih orodij, ki jih oceni STECF,
  vključno z morebitnimi negativnimi učinki nekaterih orodij,
  bi se lahko v skupna priporočila regionalnih skupin držav članic vključila možnost uporabe takih orodij ali razširitev na uporabo
  inovativnih
  orodij. Uporaba inovativnih ribolovnih orodij ne bi smela biti dovoljena, če znanstvena ocena pokaže, da bo njihova uporaba
  neposredno ali kumulativno
  negativno vplivala na
  morske habitate, zlasti
  občutljive habitate
  , ali
  neciljne vrste
  , ali če zaradi nje ne bi dosegli dobrega okoljskega stanja v morskih vodah
  . |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi znanstvene ocene učinkov inovativnih orodij, ki jih oceni STECF,
  vključno z morebitnimi negativnimi učinki nekaterih orodij,
  bi se lahko v skupna priporočila regionalnih skupin držav članic vključila možnost uporabe takih orodij ali razširitev na uporabo
  inovativnih
  orodij. Uporaba inovativnih ribolovnih orodij ne bi smela biti dovoljena, če znanstvena ocena pokaže, da bo njihova uporaba
  neposredno ali kumulativno
  negativno vplivala na
  morske habitate, zlasti
  občutljive habitate
  , ali
  neciljne vrste
  , ali če zaradi nje ne bi dosegli dobrega okoljskega stanja v morskih vodah
  .

Sprememba 268

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32a) | Regionalne skupine bi morale razviti dodatne ukrepe za ublažitev na podlagi ribolovnega orodja, in sicer z uporabo znanstvenih nasvetov in najboljše prakse, da bi čim bolj zmanjšali prilov morskih ptic in morskih sesalcev in ga odpravili, kjer je to mogoče, v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS in Direktivo Sveta 79/409/EGS

   (1a)

  ter Sporazumom o ohranjanju malih kitov Baltiškega in Severnega morja z dne 17. marca 1992, kot je bil spremenjen (ASCOBANS). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32a)

Regionalne skupine bi morale razviti dodatne ukrepe za ublažitev na podlagi ribolovnega orodja, in sicer z uporabo znanstvenih nasvetov in najboljše prakse, da bi čim bolj zmanjšali prilov morskih ptic in morskih sesalcev in ga odpravili, kjer je to mogoče, v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS in Direktivo Sveta 79/409/EGS

   (1a)

  ter Sporazumom o ohranjanju malih kitov Baltiškega in Severnega morja z dne 17. marca 1992, kot je bil spremenjen (ASCOBANS).

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Da bi čim bolj zmanjšali
  prilov
  občutljivih vrst in vplive ribolovnega orodja na občutljive habitate, bi morale regionalne skupine držav članic razviti dodatne ukrepe za ublažitev za zmanjšanje vplivov ribolova na občutljive vrste in habitate. Kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je stanje ohranjenosti takšnih vrst in habitatov resno ogroženo, bi morale države članice uvesti dodatne omejitve glede konstrukcije in načina uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ali celo uvesti popolno prepoved njihove uporabe v tej regiji. Zlasti bi se take določbe lahko uporabile v zvezi z uporabo visečih mrež, s katerimi je na nekaterih območjih že prišlo do precejšnega ulova kitov, delfinov in morskih ptic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Da bi čim bolj zmanjšali
  prilov
  občutljivih vrst in vplive ribolovnega orodja na občutljive habitate, bi morale regionalne skupine držav članic razviti dodatne ukrepe za ublažitev za zmanjšanje vplivov ribolova na občutljive vrste in habitate. Kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je stanje ohranjenosti takšnih vrst in habitatov resno ogroženo, bi morale države članice uvesti dodatne omejitve glede konstrukcije in načina uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ali celo uvesti popolno prepoved njihove uporabe v tej regiji. Zlasti bi se take določbe lahko uporabile v zvezi z uporabo visečih mrež, s katerimi je na nekaterih območjih že prišlo do precejšnega ulova kitov, delfinov in morskih ptic.

| (33) | Da bi čim bolj zmanjšali
  in po možnosti odpravili naključni ulov
  občutljivih vrst in vplive ribolovnega orodja na občutljive habitate, bi morale regionalne skupine držav članic razviti dodatne ukrepe za ublažitev za zmanjšanje vplivov ribolova na občutljive vrste in habitate. Kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je stanje ohranjenosti takšnih vrst in habitatov resno ogroženo, bi morale države članice uvesti dodatne omejitve glede konstrukcije in načina uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ali celo uvesti popolno prepoved njihove uporabe v tej regiji
  , da bi zavarovale morsko okolje, lokalne staleže rib in zadevne lokalne obalne skupnosti
  . Zlasti bi se take določbe lahko uporabile v zvezi z uporabo visečih mrež, s katerimi je na nekaterih območjih že prišlo do precejšnega ulova kitov, delfinov in morskih ptic. |
| --- | --- |

(33)

Da bi čim bolj zmanjšali
  in po možnosti odpravili naključni ulov
  občutljivih vrst in vplive ribolovnega orodja na občutljive habitate, bi morale regionalne skupine držav članic razviti dodatne ukrepe za ublažitev za zmanjšanje vplivov ribolova na občutljive vrste in habitate. Kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je stanje ohranjenosti takšnih vrst in habitatov resno ogroženo, bi morale države članice uvesti dodatne omejitve glede konstrukcije in načina uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ali celo uvesti popolno prepoved njihove uporabe v tej regiji
  , da bi zavarovale morsko okolje, lokalne staleže rib in zadevne lokalne obalne skupnosti
  . Zlasti bi se take določbe lahko uporabile v zvezi z uporabo visečih mrež, s katerimi je na nekaterih območjih že prišlo do precejšnega ulova kitov, delfinov in morskih ptic.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Za ohranitev obstoječih podrobnih priporočil v dogovoru s Komisijo za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije podeliti Komisiji v zvezi s seznami občutljivih morskih ekosistemov in posebnimi tehničnimi ukrepi v zvezi z opredeljenimi ukrepi za zaščito modrega lenga in rdečega okuna. Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z vključitvijo prihodnjih sprememb tistih ukrepov, ki jih sprejme NEAFC in so predmet nekaterih izrecno opredeljenih nebistvenih elementov te uredbe in ki postanejo zavezujoči za Unijo v skladu s pogoji Konvencije NEAFC, v pravo Unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Za ohranitev obstoječih podrobnih priporočil v dogovoru s Komisijo za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije podeliti Komisiji v zvezi s seznami občutljivih morskih ekosistemov in posebnimi tehničnimi ukrepi v zvezi z opredeljenimi ukrepi za zaščito modrega lenga in rdečega okuna. Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z vključitvijo prihodnjih sprememb tistih ukrepov, ki jih sprejme NEAFC in so predmet nekaterih izrecno opredeljenih nebistvenih elementov te uredbe in ki postanejo zavezujoči za Unijo v skladu s pogoji Konvencije NEAFC, v pravo Unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki –

črtano

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Da ne bi ovirala znanstvenega raziskovanja ter
  umetnega
  obnavljanja in prenašanja staležev, se določbe te uredbe ne bi smele uporabljati za operacije, ki bodo morda potrebne za izvajanje takšnih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Da ne bi ovirala znanstvenega raziskovanja ter
  umetnega
  obnavljanja in prenašanja staležev, se določbe te uredbe ne bi smele uporabljati za operacije, ki bodo morda potrebne za izvajanje takšnih dejavnosti.

| (36) | Da ne bi ovirala znanstvenega raziskovanja ter
  neposrednega
  obnavljanja in prenašanja staležev, se določbe te uredbe ne bi smele uporabljati za operacije, ki bodo morda potrebne za izvajanje takšnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(36)

Da ne bi ovirala znanstvenega raziskovanja ter
  neposrednega
  obnavljanja in prenašanja staležev, se določbe te uredbe ne bi smele uporabljati za operacije, ki bodo morda potrebne za izvajanje takšnih dejavnosti.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, bi morala imeti Komisija v ustrezno utemeljenih primerih možnost, da poleg te uredbe ali z odstopanjem od nje sprejme delegirane akte o vzpostavitvi tehničnih ukrepov za omilitev teh nevarnosti, ki se začnejo uporabljati takoj, ali tehničnih ukrepov, ki so drugače določeni v skladu s pravom Unije. Ti ukrepi bi morali biti zasnovani tako, da bi bili zlasti usmerjeni na nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi, na zagotavljanje zaščite drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni, ali na druge spremembe stanja ohranjenosti staležev rib, ki bi lahko ogrozile stanje staleža.
  Vključevali
  bi lahko omejitve uporabe vlečnih ali mirujočih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali v nekaterih obdobjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, bi morala imeti Komisija v ustrezno utemeljenih primerih možnost, da poleg te uredbe ali z odstopanjem od nje sprejme delegirane akte o vzpostavitvi tehničnih ukrepov za omilitev teh nevarnosti, ki se začnejo uporabljati takoj, ali tehničnih ukrepov, ki so drugače določeni v skladu s pravom Unije. Ti ukrepi bi morali biti zasnovani tako, da bi bili zlasti usmerjeni na nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi, na zagotavljanje zaščite drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni, ali na druge spremembe stanja ohranjenosti staležev rib, ki bi lahko ogrozile stanje staleža.
  Vključevali
  bi lahko omejitve uporabe vlečnih ali mirujočih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali v nekaterih obdobjih.

| (37) | Če
  najboljše
  razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst
  in habitatov
  potrebno takojšnje ukrepanje, bi morala imeti Komisija v ustrezno utemeljenih primerih možnost, da poleg te uredbe ali z odstopanjem od nje sprejme delegirane akte o vzpostavitvi tehničnih ukrepov za omilitev teh nevarnosti, ki se začnejo uporabljati takoj, ali tehničnih ukrepov, ki so drugače določeni v skladu s pravom Unije. Ti ukrepi bi morali biti zasnovani tako, da bi bili zlasti usmerjeni na nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi,
  ali naključnega ulova občutljivih vrst,
  na zagotavljanje zaščite drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni, ali na druge spremembe stanja ohranjenosti staležev rib
  ali občutljivih vrst
  , ki bi lahko ogrozile stanje staleža
  , pa tudi za reševanje uničevanja vrst in habitatov zaradi posledic ribolova in za zagotavljanje potrebnih ukrepov za njihovo ohranjanje
  .
  Ti ukrepi
  bi lahko
  vključevali
  omejitve uporabe vlečnih ali mirujočih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali v nekaterih obdobjih. |
| --- | --- |

(37)

Če
  najboljše
  razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst
  in habitatov
  potrebno takojšnje ukrepanje, bi morala imeti Komisija v ustrezno utemeljenih primerih možnost, da poleg te uredbe ali z odstopanjem od nje sprejme delegirane akte o vzpostavitvi tehničnih ukrepov za omilitev teh nevarnosti, ki se začnejo uporabljati takoj, ali tehničnih ukrepov, ki so drugače določeni v skladu s pravom Unije. Ti ukrepi bi morali biti zasnovani tako, da bi bili zlasti usmerjeni na nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi,
  ali naključnega ulova občutljivih vrst,
  na zagotavljanje zaščite drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni, ali na druge spremembe stanja ohranjenosti staležev rib
  ali občutljivih vrst
  , ki bi lahko ogrozile stanje staleža
  , pa tudi za reševanje uničevanja vrst in habitatov zaradi posledic ribolova in za zagotavljanje potrebnih ukrepov za njihovo ohranjanje
  .
  Ti ukrepi
  bi lahko
  vključevali
  omejitve uporabe vlečnih ali mirujočih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali v nekaterih obdobjih.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da
  se
  posodobi seznam rib in lupinarjev, za katere je prepovedan usmerjeni ribolov; posodobi seznam občutljivih območij, na katerih bi bilo treba omejiti ribolov;
  da se tehnični ukrepi sprejmejo v okviru večletnih
  načrtov; in da se tehnični ukrepi sprejmejo v okviru začasnih načrtov o zavržkih. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki – Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da
  se
  posodobi seznam rib in lupinarjev, za katere je prepovedan usmerjeni ribolov; posodobi seznam občutljivih območij, na katerih bi bilo treba omejiti ribolov;
  da se tehnični ukrepi sprejmejo v okviru večletnih
  načrtov; in da se tehnični ukrepi sprejmejo v okviru začasnih načrtov o zavržkih. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki – Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (38) | Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da
  vzpostavi kazalnike učinkovitosti tehničnih ukrepov v zvezi z ulovom rib, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, opredeli ključna ribolovna območja in ravni ulovov omenjenih rib za ta območja ter da
  posodobi seznam rib in lupinarjev, za katere je prepovedan usmerjeni ribolov; posodobi seznam občutljivih območij, na katerih bi bilo treba omejiti ribolov;
  sprejme tehnične ukrepe v okviru večletnih načrtov in po potrebi tehnične ukrepe zunaj okvira začasnih
  načrtov
  o zavržkih
  ; in da se tehnični ukrepi sprejmejo v okviru začasnih načrtov o zavržkih. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki
  in na podlagi ocene STECF.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(38)

Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da
  vzpostavi kazalnike učinkovitosti tehničnih ukrepov v zvezi z ulovom rib, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, opredeli ključna ribolovna območja in ravni ulovov omenjenih rib za ta območja ter da
  posodobi seznam rib in lupinarjev, za katere je prepovedan usmerjeni ribolov; posodobi seznam občutljivih območij, na katerih bi bilo treba omejiti ribolov;
  sprejme tehnične ukrepe v okviru večletnih načrtov in po potrebi tehnične ukrepe zunaj okvira začasnih
  načrtov
  o zavržkih
  ; in da se tehnični ukrepi sprejmejo v okviru začasnih načrtov o zavržkih. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki
  in na podlagi ocene STECF.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Do konca
  leta
  2020
  in nato vsako tretje leto
  bi morala Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. To poročilo bi moralo oceniti, v kolikšni meri so tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevali k doseganju ciljev te uredbe. Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi, bi morale države članice v tej regiji predložiti načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego teh ciljev. Komisija bi morala na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu tudi predlagati potrebne spremembe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Do konca
  leta
  2020
  in nato vsako tretje leto
  bi morala Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. To poročilo bi moralo oceniti, v kolikšni meri so tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevali k doseganju ciljev te uredbe. Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi, bi morale države članice v tej regiji predložiti načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego teh ciljev. Komisija bi morala na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu tudi predlagati potrebne spremembe te uredbe.

| (40) | Komisija bi moral do ... [tri
  leta
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  in nato vsako tretje leto Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. To poročilo bi moralo oceniti, v kolikšni meri so tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevali k doseganju ciljev
  in ravni kazalnikov učinkovitosti
  te uredbe. Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi
  ali da kazalniki učinkovitosti ostajajo na nezadovoljivi ravni
  , bi morale države članice v tej regiji predložiti načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego teh ciljev
  , da bi se izboljšala raven kazalnikov učinkovitosti
  . Komisija bi morala na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu tudi predlagati potrebne spremembe te uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Komisija bi moral do ... [tri
  leta
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  in nato vsako tretje leto Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. To poročilo bi moralo oceniti, v kolikšni meri so tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevali k doseganju ciljev
  in ravni kazalnikov učinkovitosti
  te uredbe. Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi
  ali da kazalniki učinkovitosti ostajajo na nezadovoljivi ravni
  , bi morale države članice v tej regiji predložiti načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego teh ciljev
  , da bi se izboljšala raven kazalnikov učinkovitosti
  . Komisija bi morala na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu tudi predlagati potrebne spremembe te uredbe.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (29), (ES) št. 1098/2007 (30), (ES) št. 1224/2009 (31) in
  uredbi (EU) št. 1343/2011

   (32)

  in
  (EU) št. 1380/2013 (33) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba ustrezno spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (29), (ES) št. 1098/2007 (30), (ES) št. 1224/2009 (31) in
  uredbi (EU) št. 1343/2011

   (32)

  in
  (EU) št. 1380/2013 (33) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (42) | Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (29), (ES) št. 1098/2007 (30), (ES) št. 1224/2009 (31) in
  Uredbo
  (EU) št. 1380/2013 (33) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(42)

Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (29), (ES) št. 1098/2007 (30), (ES) št. 1224/2009 (31) in
  Uredbo
  (EU) št. 1380/2013 (33) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba ustrezno spremeniti.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Za dopolnitev ali spremembo obstoječih podrobnih pravil za prenos priporočil v dogovoru z Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s tehničnimi ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1343/2011. Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z vključitvijo prihodnjih sprememb tistih ukrepov, ki jih sprejme GFCM in so predmet nekaterih izrecno opredeljenih nebistvenih elementov te uredbe in ki postanejo zavezujoči za Unijo v skladu pogoji Sporazuma GFCM, v pravo Unije. Uredbo (EU) št. 1343/2011 bi bilo treba ustrezno spremeniti. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Za dopolnitev ali spremembo obstoječih podrobnih pravil za prenos priporočil v dogovoru z Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s tehničnimi ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1343/2011. Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z vključitvijo prihodnjih sprememb tistih ukrepov, ki jih sprejme GFCM in so predmet nekaterih izrecno opredeljenih nebistvenih elementov te uredbe in ki postanejo zavezujoči za Unijo v skladu pogoji Sporazuma GFCM, v pravo Unije. Uredbo (EU) št. 1343/2011 bi bilo treba ustrezno spremeniti. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki –

črtano

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | načinom uporabe ribolovnih orodij
  in interakcijo ribolovnih dejavnosti z morskimi ekosistemi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

načinom uporabe ribolovnih orodij
  in interakcijo ribolovnih dejavnosti z morskimi ekosistemi.

| (b) | načinom uporabe ribolovnih orodij; |
| --- | --- |

(b)

načinom uporabe ribolovnih orodij;

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vzajemnim delovanjem med temi orodji in morskimi ekosistemi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

vzajemnim delovanjem med temi orodji in morskimi ekosistemi.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ta uredba
  se uporablja za vse dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije in državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave, v ribolovnih območjih iz člena 5 in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana, v vodah Unije. | 1.   
  Brez poseganja v člen 29
  se
  ta uredba
  uporablja za vse
  ribolovne
  dejavnosti
  , tako tržne kot rekreacijske
  , ki jih izvajajo ribiška plovila Unije in državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave, v ribolovnih območjih iz člena 5 in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana, v vodah Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  Ta uredba
  se uporablja za vse dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije in državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave, v ribolovnih območjih iz člena 5 in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana, v vodah Unije.

1.   
  Brez poseganja v člen 29
  se
  ta uredba
  uporablja za vse
  ribolovne
  dejavnosti
  , tako tržne kot rekreacijske
  , ki jih izvajajo ribiška plovila Unije in državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave, v ribolovnih območjih iz člena 5 in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana, v vodah Unije.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Člena 7 in14 ter del A prilog od V do X
  se
  uporabljajo
  tudi za rekreacijski ribolov. | 2.   
  Ta uredba
  se
  uporablja
  tudi za rekreacijski ribolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Člena 7 in14 ter del A prilog od V do X
  se
  uporabljajo
  tudi za rekreacijski ribolov.

2.   
  Ta uredba
  se
  uporablja
  tudi za rekreacijski ribolov.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Tehnični ukrepi
  kot orodje za podporo izvajanju skupne ribiške politike
  prispevajo k ciljem skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , zlasti iz odstavkov 2, 3 ter 5(a) in (j) navedenega člena
  . | 1.   Tehnični ukrepi prispevajo k ciljem skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Tehnični ukrepi
  kot orodje za podporo izvajanju skupne ribiške politike
  prispevajo k ciljem skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , zlasti iz odstavkov 2, 3 ter 5(a) in (j) navedenega člena
  .

1.   Tehnični ukrepi prispevajo k ciljem skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Poleg tega tehnični ukrepi
  zlasti: | 2.   
  Tehnični ukrepi bi morali
  zlasti
  prispevati k doseganju naslednjih ciljev
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Poleg tega tehnični ukrepi
  zlasti:

2.   
  Tehnični ukrepi bi morali
  zlasti
  prispevati k doseganju naslednjih ciljev
  :

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | optimizirajo
  vzorce izkoriščanja, da se zagotovi zaščita koncentracij nedoraslih ali drstečih se morskih vrst; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

optimizirajo
  vzorce izkoriščanja, da se zagotovi zaščita koncentracij nedoraslih ali drstečih se morskih vrst;

optimizirajo

| (a) | zagotoviti trajnostne
  vzorce izkoriščanja, da se zagotovi zaščita koncentracij nedoraslih ali drstečih se morskih vrst;
  in ponuditi ustrezna jamstva; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti trajnostne
  vzorce izkoriščanja, da se zagotovi zaščita koncentracij nedoraslih ali drstečih se morskih vrst;
  in ponuditi ustrezna jamstva;

zagotoviti trajnostne

in ponuditi ustrezna jamstva;

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotovijo
  , da se
  prilov
  morskih vrst, navedenih v direktivah 92/43/EGS in 2009/147/ES
  , in drugih občutljivih vrst
  , ki je posledica ribolova, zmanjša, in kjer je možno, odpravi
  , tako da ne ogroža stanja ohranjenosti teh vrst
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotovijo
  , da se
  prilov
  morskih vrst, navedenih v direktivah 92/43/EGS in 2009/147/ES
  , in drugih občutljivih vrst
  , ki je posledica ribolova, zmanjša, in kjer je možno, odpravi
  , tako da ne ogroža stanja ohranjenosti teh vrst
  ;

zagotovijo

prilov

, in drugih občutljivih vrst

, tako da ne ogroža stanja ohranjenosti teh vrst

| (b) | zagotoviti
  , da se
  naključni ulov občutljivih
  morskih vrst
  , zlasti tistih
  , navedenih v direktivah 92/43/EGS in 2009/147/ES, ki je posledica ribolova, zmanjša, in kjer je možno, odpravi; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti
  , da se
  naključni ulov občutljivih
  morskih vrst
  , zlasti tistih
  , navedenih v direktivah 92/43/EGS in 2009/147/ES, ki je posledica ribolova, zmanjša, in kjer je možno, odpravi;

zagotoviti

naključni ulov občutljivih

, zlasti tistih

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotovijo
  , da se okoljski vpliv ribolova na morske habitate čim bolj zmanjša in po možnosti odpravi
  , tako da ne ogroža stanja ohranjenosti teh habitatov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotovijo
  , da se okoljski vpliv ribolova na morske habitate čim bolj zmanjša in po možnosti odpravi
  , tako da ne ogroža stanja ohranjenosti teh habitatov
  ;

zagotovijo

, tako da ne ogroža stanja ohranjenosti teh habitatov

| (c) | zagotoviti
  ,
  vključno z ustreznimi spodbudami,
  da se
  negativni
  okoljski vpliv ribolova na morske habitate čim bolj zmanjša in po možnosti odpravi; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti
  ,
  vključno z ustreznimi spodbudami,
  da se
  negativni
  okoljski vpliv ribolova na morske habitate čim bolj zmanjša in po možnosti odpravi;

zagotoviti

vključno z ustreznimi spodbudami,

negativni

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | prispevajo k vzpostavitvi ukrepov
  za upravljanje ribištva, da se izpolnijo obveznosti iz direktiv 92/43/EGS, 2009/147/ES, 2008/56/ES in 2000/60/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

prispevajo k vzpostavitvi ukrepov
  za upravljanje ribištva, da se izpolnijo obveznosti iz direktiv 92/43/EGS, 2009/147/ES, 2008/56/ES in 2000/60/ES.

prispevajo k vzpostavitvi ukrepov

| (d) | vzpostaviti ukrepe
  za upravljanje ribištva, da se izpolnijo obveznosti iz direktiv 92/43/EGS, 2009/147/ES, 2008/56/ES in 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(d)

vzpostaviti ukrepe
  za upravljanje ribištva, da se izpolnijo obveznosti iz direktiv 92/43/EGS, 2009/147/ES, 2008/56/ES in 2000/60/ES.

vzpostaviti ukrepe

Spremembi 294 in 300

Spremembi 294 in 300

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji, opisani v deskriptorjih 1, 3, 4 in 6 Sklepa Komisije 2010/477/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji, opisani v deskriptorjih 1, 3, 4 in 6 Sklepa Komisije 2010/477/EU.

zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji, opisani v deskriptorjih 1, 3, 4 in 6 Sklepa Komisije 2010/477/EU.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Tehnični
  ukrepi
  si prizadevajo doseči naslednje cilje
  : | 1.   
  Da bi ocenili, ali tehnični
  ukrepi
  prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3, se uporabljajo naslednji kazalniki učinkovitosti
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Tehnični
  ukrepi
  si prizadevajo doseči naslednje cilje
  :

1.   
  Da bi ocenili, ali tehnični
  ukrepi
  prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3, se uporabljajo naslednji kazalniki učinkovitosti
  :

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotoviti, da
  obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  v skladu s členom 2(2) in členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne presega 5 %, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotoviti, da
  obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  v skladu s členom 2(2) in členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne presega 5 %,

zagotoviti, da

v skladu s členom 2(2) in členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne presega 5 %,

| (a) | do katere mere se
  obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  v ključnih ribolovnih območjih postopno zmanjša na določeno raven; |
| --- | --- |

(a)

do katere mere se
  obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  v ključnih ribolovnih območjih postopno zmanjša na določeno raven;

do katere mere se

v ključnih ribolovnih območjih postopno zmanjša na določeno raven;

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotoviti
  , da
  prilov
  morskih sesalcev, morskih plazilcev in morskih ptic ter drugih nekomercialno izkoriščanih vrst
  ne presega ravni, ki jih določa zakonodaja Unije in mednarodni sporazumi, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotoviti
  , da
  prilov
  morskih sesalcev, morskih plazilcev in morskih ptic ter drugih nekomercialno izkoriščanih vrst
  ne presega ravni, ki jih določa zakonodaja Unije in mednarodni sporazumi,

zagotoviti

prilov

ne presega ravni, ki jih določa zakonodaja Unije in mednarodni sporazumi,

| (b) | do
  katere mere se naključni ulov
  morskih sesalcev, morskih plazilcev in morskih ptic ter drugih nekomercialno izkoriščanih vrst
  postopoma zmanjša in po možnosti odpravi; |
| --- | --- |

(b)

do
  katere mere se naključni ulov
  morskih sesalcev, morskih plazilcev in morskih ptic ter drugih nekomercialno izkoriščanih vrst
  postopoma zmanjša in po možnosti odpravi;

katere mere se naključni ulov

postopoma zmanjša in po možnosti odpravi;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotoviti
  ,
  da
  okoljski vplivi ribolovnih dejavnosti na habitate morskega dna
  ne presegajo ravni
  ,
  potrebnih
  za dosego dobrega okoljskega stanja za vsak tip habitata in
  ocenjenih
  v okviru Direktive 2008/56/ES v vsaki morski regiji ali podregiji tako v zvezi s kakovostjo habitata kot s prostorskim obsegom zahtevanih ravni, ki jih je treba doseči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotoviti
  ,
  da
  okoljski vplivi ribolovnih dejavnosti na habitate morskega dna
  ne presegajo ravni
  ,
  potrebnih
  za dosego dobrega okoljskega stanja za vsak tip habitata in
  ocenjenih
  v okviru Direktive 2008/56/ES v vsaki morski regiji ali podregiji tako v zvezi s kakovostjo habitata kot s prostorskim obsegom zahtevanih ravni, ki jih je treba doseči.

zagotoviti

da

ne presegajo ravni

potrebnih

ocenjenih

| (c) | do katere mere se
  okoljski vplivi ribolovnih dejavnosti na
  morske
  habitate
  , vključno z občutljivimi habitati
  morskega dna
  , zmanjšajo in ohranijo pod ravnmi
  ,
  potrebnimi
  za dosego dobrega okoljskega stanja
  zlasti
  za vsak tip habitata,
  ocenjen
  v okviru Direktive 2008/56/ES, v vsaki morski regiji ali podregiji tako v zvezi s kakovostjo habitata kot s prostorskim obsegom zahtevanih ravni, ki jih je treba doseči. |
| --- | --- |

(c)

do katere mere se
  okoljski vplivi ribolovnih dejavnosti na
  morske
  habitate
  , vključno z občutljivimi habitati
  morskega dna
  , zmanjšajo in ohranijo pod ravnmi
  ,
  potrebnimi
  za dosego dobrega okoljskega stanja
  zlasti
  za vsak tip habitata,
  ocenjen
  v okviru Direktive 2008/56/ES, v vsaki morski regiji ali podregiji tako v zvezi s kakovostjo habitata kot s prostorskim obsegom zahtevanih ravni, ki jih je treba doseči.

do katere mere se

morske

, vključno z občutljivimi habitati

, zmanjšajo in ohranijo pod ravnmi

potrebnimi

zlasti

ocenjen

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki bodo to uredbo za namene iz točke (a) odstavka 1 tega člena dopolnili z opredelitvijo: |
| | (a) | ključnih ribolovnih območij, na katera se nanaša navedena točka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki bodo to uredbo za namene iz točke (a) odstavka 1 tega člena dopolnili z opredelitvijo:

(a)

(a)

ključnih ribolovnih območij, na katera se nanaša navedena točka;

ključnih ribolovnih območij, na katera se nanaša navedena točka;

| (b) | ravni trenutnega ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja za vsako od teh ključnih ribolovnih območij, ki temelji na podatkih iz držav članic za referenčno obdobje 2013–2015; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ravni trenutnega ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja za vsako od teh ključnih ribolovnih območij, ki temelji na podatkih iz držav članic za referenčno obdobje 2013–2015;

ravni trenutnega ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja za vsako od teh ključnih ribolovnih območij, ki temelji na podatkih iz držav članic za referenčno obdobje 2013–2015;

| (c) | posebne ravni, do katerih se obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja za vsako od teh ključnih ribolovnih območij zmanjša, da bi se dosegel cilj zagotavljanja trajnostnih vzorcev izkoriščanja in zaščite nedoraslih organizmov. |
| --- | --- |

(c)

(c)

posebne ravni, do katerih se obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja za vsako od teh ključnih ribolovnih območij zmanjša, da bi se dosegel cilj zagotavljanja trajnostnih vzorcev izkoriščanja in zaščite nedoraslih organizmov.

posebne ravni, do katerih se obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja za vsako od teh ključnih ribolovnih območij zmanjša, da bi se dosegel cilj zagotavljanja trajnostnih vzorcev izkoriščanja in zaščite nedoraslih organizmov.

Pri določanju posameznih ravni iz točke (c) prvega pododstavka je treba upoštevati najboljša razpoložljiva znanstvena priporočila, tudi STECF, kot tudi obstoječe in prihodnje tehnične možnosti v zvezi z izogibanjem ulovu morskih vrst, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.

Pri določanju posameznih ravni iz točke (c) prvega pododstavka je treba upoštevati najboljša razpoložljiva znanstvena priporočila, tudi STECF, kot tudi obstoječe in prihodnje tehnične možnosti v zvezi z izogibanjem ulovu morskih vrst, ki ne dosegajo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Za namene delegiranih aktov iz odstavka 1a lahko države članice predložijo skupno priporočilo v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 do... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Za namene delegiranih aktov iz odstavka 1a lahko države članice predložijo skupno priporočilo v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 do... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe].

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 c (novo)

Člen 4 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kadar v roku, določenem v odstavku 1b tega člena, skupno priporočilo ni bilo vloženo ali če skupno priporočilo držav članic ni skladno s cilji te uredbe, Komisija do ... [18 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe] in z odstopanjem od člena 18(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 sprejme delegirane akte, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo elementov iz prvega pododstavka odstavka 1a tega člena in v skladu s členom 32 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Kadar v roku, določenem v odstavku 1b tega člena, skupno priporočilo ni bilo vloženo ali če skupno priporočilo držav članic ni skladno s cilji te uredbe, Komisija do ... [18 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe] in z odstopanjem od člena 18(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 sprejme delegirane akte, ki dopolnjujejo to uredbo z določitvijo elementov iz prvega pododstavka odstavka 1a tega člena in v skladu s členom 32 te uredbe.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 d (novo)

Člen 4 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Za postopno zmanjšanje ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja do ravni, ki zagotavlja trajnostne vzorce izkoriščanja, se raven iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 1a pregleda vsaka tri leta s postopkom iz odstavkov 1a, 1b in 1c in se, kjer je to primerno, dodatno zniža v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi priporočili ter obstoječimi in prihodnjimi tehničnimi možnostmi v zvezi z izogibanjem temu ulovu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1d.
     
  Za postopno zmanjšanje ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja do ravni, ki zagotavlja trajnostne vzorce izkoriščanja, se raven iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 1a pregleda vsaka tri leta s postopkom iz odstavkov 1a, 1b in 1c in se, kjer je to primerno, dodatno zniža v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi priporočili ter obstoječimi in prihodnjimi tehničnimi možnostmi v zvezi z izogibanjem temu ulovu.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Obseg izpolnjevanja teh ciljev
  se
  pregleda
  v okviru postopka poročanja iz člena 34. | 2.   
  Ocena iz odstavka 1
  se
  opravi
  v okviru postopka poročanja iz člena 34. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Obseg izpolnjevanja teh ciljev
  se
  pregleda
  v okviru postopka poročanja iz člena 34.

2.   
  Ocena iz odstavka 1
  se
  opravi
  v okviru postopka poročanja iz člena 34.

Sprememba 346

Sprememba 346

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Socialno-ekonomski cilji |
| | Pri sprejemanju in izvajanju tehničnih ukrepov in ukrepov ohranjanja države članice zaradi upoštevanja socialno-ekonomskih ciljev iz točk (c), (f) in (i) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 v veliki meri uporabijo ukrepe iz členov 38, 39 in 40 Uredbe (EU) št. 508/2014. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4a

Člen 4a

Socialno-ekonomski cilji

Socialno-ekonomski cilji

Pri sprejemanju in izvajanju tehničnih ukrepov in ukrepov ohranjanja države članice zaradi upoštevanja socialno-ekonomskih ciljev iz točk (c), (f) in (i) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 v veliki meri uporabijo ukrepe iz členov 38, 39 in 40 Uredbe (EU) št. 508/2014.

Pri sprejemanju in izvajanju tehničnih ukrepov in ukrepov ohranjanja države članice zaradi upoštevanja socialno-ekonomskih ciljev iz točk (c), (f) in (i) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 v veliki meri uporabijo ukrepe iz členov 38, 39 in 40 Uredbe (EU) št. 508/2014.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „Severno morje“ pomeni
  razdelke
  ICES (34) IIa, IIIa in IV; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„Severno morje“ pomeni
  razdelke
  ICES (34) IIa, IIIa in IV;

razdelke

34

| (a) | „Severno morje“ pomeni
  vode Unije v razdelkih
  ICES (34) IIa, IIIa in IV; |
| --- | --- |

(a)

„Severno morje“ pomeni
  vode Unije v razdelkih
  ICES (34) IIa, IIIa in IV;

vode Unije v razdelkih

34

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „severozahodne vode“ pomenijo
  podobmočja
  ICES V 
  (razen Va in voda območja Vb zunaj Unije)
  , VI in VII; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

„severozahodne vode“ pomenijo
  podobmočja
  ICES V 
  (razen Va in voda območja Vb zunaj Unije)
  , VI in VII;

podobmočja

(razen Va in voda območja Vb zunaj Unije)

| (c) | „severozahodne vode“ pomenijo
  vode Unije v podobmočjih
  ICES V, VI in VII; |
| --- | --- |

(c)

„severozahodne vode“ pomenijo
  vode Unije v podobmočjih
  ICES V, VI in VII;

vode Unije v podobmočjih

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | „najbolj oddaljene regije“ pomenijo
  vode okoli
  najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe
  ,
  razdeljene na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

„najbolj oddaljene regije“ pomenijo
  vode okoli
  najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe
  ,
  razdeljene na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean;

„najbolj oddaljene regije“ pomenijo

najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe

razdeljene na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean;

| (g) | „vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku“ pomeni
  vode okoli

  Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika ter otokov Mayotte, Reunion in Saint-Martin pod suverenostjo ali v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(g)

„vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku“ pomeni
  vode okoli

  Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika ter otokov Mayotte, Reunion in Saint-Martin pod suverenostjo ali v pristojnosti držav članic.

„vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku“ pomeni

okoli

Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika ter otokov Mayotte, Reunion in Saint-Martin pod suverenostjo ali v pristojnosti držav članic.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 1

Člen 6 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „vzorec izkoriščanja“ pomeni, kako je
  ribolovni pritisk porazdeljen
  glede na starostni profil staleža; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

„vzorec izkoriščanja“ pomeni, kako je
  ribolovni pritisk porazdeljen
  glede na starostni profil staleža;

ribolovni pritisk porazdeljen

| (1) | „vzorec izkoriščanja“ pomeni, kako je
  ribolovna umrljivost porazdeljena
  glede na starostni
  in velikostni
  profil staleža; |
| --- | --- |

(1)

„vzorec izkoriščanja“ pomeni, kako je
  ribolovna umrljivost porazdeljena
  glede na starostni
  in velikostni
  profil staleža;

ribolovna umrljivost porazdeljena

in velikostni

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „selektivnost“ pomeni
  količinsko izraženo
  verjetnost ulova rib
  določene
  velikosti z 
  določeno velikostjo mrežnega očesa (ali trnka)
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

„selektivnost“ pomeni
  količinsko izraženo
  verjetnost ulova rib
  določene
  velikosti z 
  določeno velikostjo mrežnega očesa (ali trnka)
  ;

količinsko izraženo

določene

določeno velikostjo mrežnega očesa (ali trnka)

| (2) | „selektivnost“ pomeni verjetnost ulova rib
  določenih vrst ali
  velikosti z 
  ribolovnim orodjem z določenimi značilnostmi
  ; |
| --- | --- |

(2)

„selektivnost“ pomeni verjetnost ulova rib
  določenih vrst ali
  velikosti z 
  ribolovnim orodjem z določenimi značilnostmi
  ;

določenih vrst ali

ribolovnim orodjem z določenimi značilnostmi

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 3

Člen 6 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „selektivni ribolov“ pomeni zmožnost ribolovne metode, da je med ribolovno operacijo ciljno usmerjena na ulov rib ali lupinarjev določene velikosti in vrste ter da neciljnim organizmom omogoči, da se ulovu izognejo ali se izpustijo nepoškodovani; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

(3)

„selektivni ribolov“ pomeni zmožnost ribolovne metode, da je med ribolovno operacijo ciljno usmerjena na ulov rib ali lupinarjev določene velikosti in vrste ter da neciljnim organizmom omogoči, da se ulovu izognejo ali se izpustijo nepoškodovani;

črtano

črtano

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 4

Člen 6 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | „usmerjeni ribolov“ pomeni
  ribolov
  določene vrste ali
  kombinacije
  vrst,
  pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 % gospodarske vrednosti ulova
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

„usmerjeni ribolov“ pomeni
  ribolov
  določene vrste ali
  kombinacije
  vrst,
  pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 % gospodarske vrednosti ulova
  ;

ribolov

kombinacije

pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 % gospodarske vrednosti ulova

| (4) | „usmerjeni ribolov“ pomeni
  ribolovni napor, usmerjen v
  določene vrste ali
  skupine
  vrst,
  katerih točna sestava se razlikuje med ribolovnimi dejavnostmi, in kjer so posebna pravila, ki urejajo minimalne tehnične specifikacije o velikosti mrežnega očesa in selektivnih ribolovnih pripomočkih za posamezno ribolovno dejavnost, določena na regionalni ravni
  ; |
| --- | --- |

(4)

„usmerjeni ribolov“ pomeni
  ribolovni napor, usmerjen v
  določene vrste ali
  skupine
  vrst,
  katerih točna sestava se razlikuje med ribolovnimi dejavnostmi, in kjer so posebna pravila, ki urejajo minimalne tehnične specifikacije o velikosti mrežnega očesa in selektivnih ribolovnih pripomočkih za posamezno ribolovno dejavnost, določena na regionalni ravni
  ;

ribolovni napor, usmerjen v

skupine

katerih točna sestava se razlikuje med ribolovnimi dejavnostmi, in kjer so posebna pravila, ki urejajo minimalne tehnične specifikacije o velikosti mrežnega očesa in selektivnih ribolovnih pripomočkih za posamezno ribolovno dejavnost, določena na regionalni ravni

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | „stanje ohranjenosti vrste“ pomeni stanje ohranjenosti vrste, kot je opredeljeno v točki (i) člena (1) Direktive 92/43/EGS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

„stanje ohranjenosti vrste“ pomeni stanje ohranjenosti vrste, kot je opredeljeno v točki (i) člena (1) Direktive 92/43/EGS;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | „stanje ohranjenosti habitata“ pomeni stanje ohranjenosti naravnega habitata, kot je opredeljeno v točki (e) člena (1) Direktive 92/43/EGS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

„stanje ohranjenosti habitata“ pomeni stanje ohranjenosti naravnega habitata, kot je opredeljeno v točki (e) člena (1) Direktive 92/43/EGS;

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 7

Člen 6 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „občutljive vrste“ pomenijo vrste, katerih stanje ohranjenosti, vključno s habitatom, porazdelitvijo, velikostjo
  in
  stanjem populacije, je močno pod vplivom pritiskov, ki so posledica človeških dejavnosti, vključno z ribolovnimi dejavnostmi. Občutljive vrste vključujejo zlasti vrste iz prilog II in IV k Direktivi 92/43/EGS, vrste, ki jih zajema Direktiva 2009/147/ES, in vrste, katerih zaščita je potrebna za doseganje dobrega okoljskega stanja na podlagi Direktive 2008/56/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7)

„občutljive vrste“ pomenijo vrste, katerih stanje ohranjenosti, vključno s habitatom, porazdelitvijo, velikostjo
  in
  stanjem populacije, je močno pod vplivom pritiskov, ki so posledica človeških dejavnosti, vključno z ribolovnimi dejavnostmi. Občutljive vrste vključujejo zlasti vrste iz prilog II in IV k Direktivi 92/43/EGS, vrste, ki jih zajema Direktiva 2009/147/ES, in vrste, katerih zaščita je potrebna za doseganje dobrega okoljskega stanja na podlagi Direktive 2008/56/ES;

in

| (7) | „občutljive vrste“ pomenijo vrste, katerih stanje ohranjenosti, vključno s habitatom, porazdelitvijo, velikostjo
  ali
  stanjem populacije, je močno pod vplivom pritiskov, ki so posledica človeških dejavnosti, vključno z ribolovnimi dejavnostmi. Občutljive vrste vključujejo zlasti vrste iz prilog II in IV k Direktivi 92/43/EGS, vrste, ki jih zajema Direktiva 2009/147/ES, in vrste, katerih zaščita je potrebna za doseganje dobrega okoljskega stanja na podlagi Direktive 2008/56/ES; |
| --- | --- |

(7)

„občutljive vrste“ pomenijo vrste, katerih stanje ohranjenosti, vključno s habitatom, porazdelitvijo, velikostjo
  ali
  stanjem populacije, je močno pod vplivom pritiskov, ki so posledica človeških dejavnosti, vključno z ribolovnimi dejavnostmi. Občutljive vrste vključujejo zlasti vrste iz prilog II in IV k Direktivi 92/43/EGS, vrste, ki jih zajema Direktiva 2009/147/ES, in vrste, katerih zaščita je potrebna za doseganje dobrega okoljskega stanja na podlagi Direktive 2008/56/ES;

ali

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 8

Člen 6 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | „male pelagične vrste“ so skuša, sled, šur, sardon, sardela, sinji mol, srebrenka, papalina, merjaščevka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(8)

„male pelagične vrste“ so skuša, sled, šur, sardon, sardela, sinji mol, srebrenka, papalina, merjaščevka;

| (8) | „male pelagične vrste“ so
  med drugim
  skuša, sled, šur, sardon, sardela, sinji mol, srebrenka, papalina, merjaščevka
  , bukva, Sardinella aurita in Sardinella maderensis
  ; |
| --- | --- |

(8)

„male pelagične vrste“ so
  med drugim
  skuša, sled, šur, sardon, sardela, sinji mol, srebrenka, papalina, merjaščevka
  , bukva, Sardinella aurita in Sardinella maderensis
  ;

med drugim

, bukva, Sardinella aurita in Sardinella maderensis

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | „tradicionalni ribolov (za preživljanje) s pasivnim ribolovnim orodjem“ pomeni nekomercialne ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo žive vodne vire v omejenem obsegu na lokalni ravni, izključno za osebne potrebe ter z uporabo zgolj tradicionalnega ribolovnega orodja in tehnik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

„tradicionalni ribolov (za preživljanje) s pasivnim ribolovnim orodjem“ pomeni nekomercialne ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo žive vodne vire v omejenem obsegu na lokalni ravni, izključno za osebne potrebe ter z uporabo zgolj tradicionalnega ribolovnega orodja in tehnik;

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 10

Člen 6 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „svetovalni sveti“ pomenijo skupine zainteresiranih strani, ustanovljene
  v okviru SRP
  ,
  da se spodbuja uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani
  in
  prispeva k doseganju ciljev SRP
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10)

„svetovalni sveti“ pomenijo skupine zainteresiranih strani, ustanovljene
  v okviru SRP
  ,
  da se spodbuja uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani
  in
  prispeva k doseganju ciljev SRP
  ;

v okviru SRP

da se spodbuja uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani

prispeva k doseganju ciljev SRP

| (10) | „svetovalni sveti“ pomenijo skupine zainteresiranih strani, ustanovljene
  na podlagi člena 43 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  ,
  ki opravljajo svojo dejavnost v skladu s členoma 44
  in
  45 ter Prilogo III k navedeni uredbi
  ; |
| --- | --- |

(10)

„svetovalni sveti“ pomenijo skupine zainteresiranih strani, ustanovljene
  na podlagi člena 43 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  ,
  ki opravljajo svojo dejavnost v skladu s členoma 44
  in
  45 ter Prilogo III k navedeni uredbi
  ;

na podlagi člena 43 Uredbe (EU) št. 1380/2013

ki opravljajo svojo dejavnost v skladu s členoma 44

45 ter Prilogo III k navedeni uredbi

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 11

Člen 6 – odstavek 1 – točka 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „vlečna mreža“ pomeni ribolovno orodje, ki se aktivno vleče z enim ali več ribiškimi plovili in je
  sestavljeno iz mreže s telesom stožčaste ali piramidne oblike (vlečno telo), zadaj zaključenim z vrečo; „vlečno orodje“ pomeni vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja, ki se aktivno potopijo v vodo, s telesom stožčaste ali piramidne oblike, ki so
  zadaj zaključena z vrečo
  , ali z dvema dolgima kriloma, telesom in vrečo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(11)

„vlečna mreža“ pomeni ribolovno orodje, ki se aktivno vleče z enim ali več ribiškimi plovili in je
  sestavljeno iz mreže s telesom stožčaste ali piramidne oblike (vlečno telo), zadaj zaključenim z vrečo; „vlečno orodje“ pomeni vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja, ki se aktivno potopijo v vodo, s telesom stožčaste ali piramidne oblike, ki so
  zadaj zaključena z vrečo
  , ali z dvema dolgima kriloma, telesom in vrečo
  ;

sestavljeno iz mreže s telesom stožčaste ali piramidne oblike (vlečno telo), zadaj zaključenim z vrečo; „vlečno orodje“ pomeni vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja, ki se aktivno potopijo v vodo, s telesom stožčaste ali piramidne oblike, ki so

, ali z dvema dolgima kriloma, telesom in vrečo

| (11) | „vlečna mreža“ pomeni ribolovno orodje, ki
  vsebuje mrežo, ki
  se aktivno vleče z enim ali več ribiškimi plovili in je zadaj zaključena z vrečo; |
| --- | --- |

(11)

„vlečna mreža“ pomeni ribolovno orodje, ki
  vsebuje mrežo, ki
  se aktivno vleče z enim ali več ribiškimi plovili in je zadaj zaključena z vrečo;

vsebuje mrežo, ki

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 11 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | „vlečno orodje“ pomeni vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja, ki jih eno ali več ribiških plovil ali kateri koli drugi mehanski sistem aktivno potopi v vodo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(11a)

(11a)

„vlečno orodje“ pomeni vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja, ki jih eno ali več ribiških plovil ali kateri koli drugi mehanski sistem aktivno potopi v vodo;

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 12

Člen 6 – odstavek 1 – točka 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | „pridnena vlečna mreža“ pomeni vlečno mrežo, zasnovano in opremljeno za uporabo na morskem dnu ali blizu njega; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12)

„pridnena vlečna mreža“ pomeni vlečno mrežo, zasnovano in opremljeno za uporabo na morskem dnu ali blizu njega;

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 13

Člen 6 – odstavek 1 – točka 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | „pridnena vlečna mreža za vleko v paru“ pomeni pridneno vlečno mrežo, ki jo vlečeta dve plovili hkrati, vsako po eno stran vlečne mreže; vodoravna odprtina vlečne mreže se vzdržuje z razdaljo med ploviloma, ki vlečeta ribolovno orodje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(13)

„pridnena vlečna mreža za vleko v paru“ pomeni pridneno vlečno mrežo, ki jo vlečeta dve plovili hkrati, vsako po eno stran vlečne mreže; vodoravna odprtina vlečne mreže se vzdržuje z razdaljo med ploviloma, ki vlečeta ribolovno orodje;

| (13) | „pridnena vlečna mreža za vleko v paru“ pomeni pridneno vlečno mrežo, ki jo
  po dnu
  vlečeta dve plovili hkrati, vsako po eno stran vlečne mreže; vodoravna odprtina vlečne mreže se vzdržuje z razdaljo med ploviloma, ki vlečeta ribolovno orodje; |
| --- | --- |

(13)

„pridnena vlečna mreža za vleko v paru“ pomeni pridneno vlečno mrežo, ki jo
  po dnu
  vlečeta dve plovili hkrati, vsako po eno stran vlečne mreže; vodoravna odprtina vlečne mreže se vzdržuje z razdaljo med ploviloma, ki vlečeta ribolovno orodje;

po dnu

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 15

Člen 6 – odstavek 1 – točka 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | „vlečna mreža z gredjo“ pomeni orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z 
  jekleno ali leseno cevjo (
  gredjo
  ), in mrežnim materialom s spodnjimi verigami
  ,
  plašilnimi verigami
  ali
  prepletenimi plašilnimi verigami, ki se aktivno vlečejo po dnu
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15)

„vlečna mreža z gredjo“ pomeni orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z 
  jekleno ali leseno cevjo (
  gredjo
  ), in mrežnim materialom s spodnjimi verigami
  ,
  plašilnimi verigami
  ali
  prepletenimi plašilnimi verigami, ki se aktivno vlečejo po dnu
  ;

jekleno ali leseno cevjo (

), in mrežnim materialom s spodnjimi verigami

plašilnimi verigami

prepletenimi plašilnimi verigami, ki se aktivno vlečejo po dnu

| (15) | „vlečna mreža z gredjo“ pomeni orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredjo,
  krili
  ali
  drugimi podobnimi pripomočki
  ; |
| --- | --- |

(15)

„vlečna mreža z gredjo“ pomeni orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredjo,
  krili
  ali
  drugimi podobnimi pripomočki
  ;

krili

drugimi podobnimi pripomočki

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 16

Člen 6 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | „vlečna mreža z električnim tokom“ pomeni
  ribolovno tehniko
  , ki za ribolov
  uporablja električno polje. Vlečna mreža z električnim tokom ima več elektrod, pritrjenih na orodje v smeri vleke, ki oddajajo kratke električne impulze
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(16)

„vlečna mreža z električnim tokom“ pomeni
  ribolovno tehniko
  , ki za ribolov
  uporablja električno polje. Vlečna mreža z električnim tokom ima več elektrod, pritrjenih na orodje v smeri vleke, ki oddajajo kratke električne impulze
  ;

ribolovno tehniko

uporablja električno polje. Vlečna mreža z električnim tokom ima več elektrod, pritrjenih na orodje v smeri vleke, ki oddajajo kratke električne impulze

| (16) | „vlečna mreža z električnim tokom“ pomeni
  vlečno mrežo
  , ki za ribolov
  morskih bioloških virov uporablja električni tok
  ; |
| --- | --- |

(16)

„vlečna mreža z električnim tokom“ pomeni
  vlečno mrežo
  , ki za ribolov
  morskih bioloških virov uporablja električni tok
  ;

vlečno mrežo

morskih bioloških virov uporablja električni tok

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 17 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | „obalne potegalke“ pomenijo obkroževalne mreže in vlečne potegalke, ki se nastavijo s plovila in vlečejo z obale ali s plovila, ki je privezano ali zasidrano na obali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(17a)

(17a)

„obalne potegalke“ pomenijo obkroževalne mreže in vlečne potegalke, ki se nastavijo s plovila in vlečejo z obale ali s plovila, ki je privezano ali zasidrano na obali;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 20

Člen 6 – odstavek 1 – točka 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | „mirujoče mreže“ pomenijo vse vrste zabodnih, zapletnih ali trislojnih mrež, ki so
  bodisi
  pritrjene na morsko dno (zabodne mreže ali stoječe mreže)
  bodisi se lahko gibljejo s plimo (viseče mreže)
  , v katere ribe priplavajo in se zapletejo ali omrežijo v mrežni material; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(20)

„mirujoče mreže“ pomenijo vse vrste zabodnih, zapletnih ali trislojnih mrež, ki so
  bodisi
  pritrjene na morsko dno (zabodne mreže ali stoječe mreže)
  bodisi se lahko gibljejo s plimo (viseče mreže)
  , v katere ribe priplavajo in se zapletejo ali omrežijo v mrežni material;

bodisi

bodisi se lahko gibljejo s plimo (viseče mreže)

| (20) | „mirujoče mreže“ pomenijo vse vrste zabodnih, zapletnih ali trislojnih mrež, ki so pritrjene na morsko dno (zabodne mreže ali stoječe mreže), v katere ribe priplavajo in se zapletejo ali omrežijo v mrežni material; |
| --- | --- |

(20)

„mirujoče mreže“ pomenijo vse vrste zabodnih, zapletnih ali trislojnih mrež, ki so pritrjene na morsko dno (zabodne mreže ali stoječe mreže), v katere ribe priplavajo in se zapletejo ali omrežijo v mrežni material;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 21

Člen 6 – odstavek 1 – točka 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | „viseča mreža“ pomeni mrežo,
  sestavljeno iz ene ali več mrežnih sten, skupaj vzporedno obešenih na glavno vrv,
  ki jo na vodni gladini ali na določeni globini pod njo držijo plovci in ki jo prosto žene tok ali jo vleče plovilo, na katero je pripeta. Lahko je opremljena z napravami za stabilno nastavitev mreže ali za omejevanje njenega premikanja
  , kot je plavajoče sidro ali sidro na dnu, pritrjeno na en konec mreže
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21)

„viseča mreža“ pomeni mrežo,
  sestavljeno iz ene ali več mrežnih sten, skupaj vzporedno obešenih na glavno vrv,
  ki jo na vodni gladini ali na določeni globini pod njo držijo plovci in ki jo prosto žene tok ali jo vleče plovilo, na katero je pripeta. Lahko je opremljena z napravami za stabilno nastavitev mreže ali za omejevanje njenega premikanja
  , kot je plavajoče sidro ali sidro na dnu, pritrjeno na en konec mreže
  ;

sestavljeno iz ene ali več mrežnih sten, skupaj vzporedno obešenih na glavno vrv,

, kot je plavajoče sidro ali sidro na dnu, pritrjeno na en konec mreže

| (21) | „viseča mreža“ pomeni mrežo, ki jo na vodni gladini ali na določeni globini pod njo držijo plovci in ki jo prosto žene tok ali jo vleče plovilo, na katero je pripeta. Lahko je opremljena z napravami za stabilno nastavitev mreže ali za omejevanje njenega premikanja; |
| --- | --- |

(21)

„viseča mreža“ pomeni mrežo, ki jo na vodni gladini ali na določeni globini pod njo držijo plovci in ki jo prosto žene tok ali jo vleče plovilo, na katero je pripeta. Lahko je opremljena z napravami za stabilno nastavitev mreže ali za omejevanje njenega premikanja;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 22

Člen 6 – odstavek 1 – točka 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | „
  stoječa
  zabodna mreža“ pomeni mrežo iz enega samega kosa mreže, ki v vodi stoji navpično s pomočjo plovcev in obtežilnikov
  . Žive vodne vire lovi z omreženjem in je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22)

„
  stoječa
  zabodna mreža“ pomeni mrežo iz enega samega kosa mreže, ki v vodi stoji navpično s pomočjo plovcev in obtežilnikov
  . Žive vodne vire lovi z omreženjem in je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno
  ;

stoječa

. Žive vodne vire lovi z omreženjem in je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno

| (22) | „zabodna mreža“ pomeni
  mirujočo
  mrežo iz enega samega kosa mreže, ki v vodi stoji navpično s pomočjo plovcev in obtežilnikov; |
| --- | --- |

(22)

„zabodna mreža“ pomeni
  mirujočo
  mrežo iz enega samega kosa mreže, ki v vodi stoji navpično s pomočjo plovcev in obtežilnikov;

mirujočo

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 23

Člen 6 – odstavek 1 – točka 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | „
  stoječa
  zapletna mreža“ pomeni
  enoplastno mrežno steno
  ,
  opremljeno tako, da je mrežni material obešen
  na vrvi, zaradi česar je ohlapnejši kot pri zabodni mreži
  . Zapletne mreže imajo običajno manj plovcev na glavni vrvi in pri ribolovu ne stojijo tako visoko kot povprečne stoječe zabodne mreže ter so pritrjene ali se lahko kakor koli pritrdijo na morsko dno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(23)

„
  stoječa
  zapletna mreža“ pomeni
  enoplastno mrežno steno
  ,
  opremljeno tako, da je mrežni material obešen
  na vrvi, zaradi česar je ohlapnejši kot pri zabodni mreži
  . Zapletne mreže imajo običajno manj plovcev na glavni vrvi in pri ribolovu ne stojijo tako visoko kot povprečne stoječe zabodne mreže ter so pritrjene ali se lahko kakor koli pritrdijo na morsko dno
  ;

stoječa

enoplastno mrežno steno

opremljeno tako, da je mrežni material obešen

. Zapletne mreže imajo običajno manj plovcev na glavni vrvi in pri ribolovu ne stojijo tako visoko kot povprečne stoječe zabodne mreže ter so pritrjene ali se lahko kakor koli pritrdijo na morsko dno

| (23) | „zapletna mreža“ pomeni
  mirujočo mrežo
  ,
  ki jo sestavlja stena iz mrežnega materiala, obešenega
  na vrvi, zaradi česar je ohlapnejši kot pri zabodni mreži; |
| --- | --- |

(23)

„zapletna mreža“ pomeni
  mirujočo mrežo
  ,
  ki jo sestavlja stena iz mrežnega materiala, obešenega
  na vrvi, zaradi česar je ohlapnejši kot pri zabodni mreži;

mirujočo mrežo

ki jo sestavlja stena iz mrežnega materiala, obešenega

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 24

Člen 6 – odstavek 1 – točka 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | „
  stoječa
  trislojna mreža“ pomeni mrežo iz dveh ali več slojev mrežnega materiala z dvema zunanjima slojema z velikimi mrežnimi očesi, med katerima je
  tanek
  sloj z majhnimi mrežnimi očesi
  , ki je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(24)

„
  stoječa
  trislojna mreža“ pomeni mrežo iz dveh ali več slojev mrežnega materiala z dvema zunanjima slojema z velikimi mrežnimi očesi, med katerima je
  tanek
  sloj z majhnimi mrežnimi očesi
  , ki je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno
  ;

stoječa

tanek

, ki je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno

| (24) | „trislojna mreža“ pomeni
  mirujočo
  mrežo iz dveh ali več slojev mrežnega materiala z dvema zunanjima slojema z velikimi mrežnimi očesi, med katerima je sloj z majhnimi mrežnimi očesi; |
| --- | --- |

(24)

„trislojna mreža“ pomeni
  mirujočo
  mrežo iz dveh ali več slojev mrežnega materiala z dvema zunanjima slojema z velikimi mrežnimi očesi, med katerima je sloj z majhnimi mrežnimi očesi;

mirujočo

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 26

Člen 6 – odstavek 1 – točka 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | „parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi
  , ki je lahko precej dolga
  , na katero so v 
  rednih presledkih
  pritrjene predvrvice s trnki
  z vabami ali brez
  . Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava na površini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26)

„parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi
  , ki je lahko precej dolga
  , na katero so v 
  rednih presledkih
  pritrjene predvrvice s trnki
  z vabami ali brez
  . Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava na površini;

, ki je lahko precej dolga

rednih presledkih

z vabami ali brez

| (26) | „parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi
  različne dolžine
  , na katero so v 
  presledkih, prilagojenih ciljni vrsti,
  pritrjene
  stranske vrvi (
  predvrvice) s trnki. Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava na površini; |
| --- | --- |

(26)

„parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi
  različne dolžine
  , na katero so v 
  presledkih, prilagojenih ciljni vrsti,
  pritrjene
  stranske vrvi (
  predvrvice) s trnki. Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava na površini;

različne dolžine

presledkih, prilagojenih ciljni vrsti,

stranske vrvi (

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 27

Člen 6 – odstavek 1 – točka 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | „vrše in košare“ pomenijo pasti v obliki kletk ali košar
  iz različnih materialov
  , ki so namenjene lovu rakov ali rib; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in se nastavijo na morsko dno posamično ali v vrstah ter so z vrvmi povezane z bojami na gladini, ki kažejo na njihov položaj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(27)

„vrše in košare“ pomenijo pasti v obliki kletk ali košar
  iz različnih materialov
  , ki so namenjene lovu rakov ali rib; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in se nastavijo na morsko dno posamično ali v vrstah ter so z vrvmi povezane z bojami na gladini, ki kažejo na njihov položaj;

iz različnih materialov

| (27) | „vrše in košare“ pomenijo pasti v obliki kletk ali košar, ki so namenjene lovu rakov
  , mehkužcev
  ali rib; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in se nastavijo na morsko dno
  ali plavajo nad njim
  posamično ali v vrstah ter so z vrvmi povezane z bojami na gladini, ki kažejo na njihov položaj; |
| --- | --- |

(27)

„vrše in košare“ pomenijo pasti v obliki kletk ali košar, ki so namenjene lovu rakov
  , mehkužcev
  ali rib; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in se nastavijo na morsko dno
  ali plavajo nad njim
  posamično ali v vrstah ter so z vrvmi povezane z bojami na gladini, ki kažejo na njihov položaj;

, mehkužcev

ali plavajo nad njim

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 28

Člen 6 – odstavek 1 – točka 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | „ročna ribiška vrvica“ pomeni
  ribolovno tehniko
  ,
  pri kateri
  se
  posamična ribiška vrvica
  drži v rokah. Na
  vrvico
  je pritrjena ena ali več vab ali trnkov z vabami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28)

„ročna ribiška vrvica“ pomeni
  ribolovno tehniko
  ,
  pri kateri
  se
  posamična ribiška vrvica
  drži v rokah. Na
  vrvico
  je pritrjena ena ali več vab ali trnkov z vabami;

ribolovno tehniko

pri kateri

posamična ribiška vrvica

vrvico

| (28) | „ročna ribiška vrvica“ pomeni
  posamično ribiško vrvico
  ,
  ki
  se drži v rokah
  in
  na
  katero
  je pritrjena ena ali več vab ali trnkov z vabami; |
| --- | --- |

(28)

„ročna ribiška vrvica“ pomeni
  posamično ribiško vrvico
  ,
  ki
  se drži v rokah
  in
  na
  katero
  je pritrjena ena ali več vab ali trnkov z vabami;

posamično ribiško vrvico

ki

in

katero

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 29

Člen 6 – odstavek 1 – točka 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | „andrejev križ“ pomeni grabilec, ki s škarjam podobnimi gibi z morskega dna nabira na primer školjke ali rdeče korale; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(29)

„andrejev križ“ pomeni grabilec, ki s škarjam podobnimi gibi z morskega dna nabira na primer školjke ali rdeče korale;

| (29) | „andrejev križ“ pomeni grabilec, ki
  lahko
  s škarjam podobnimi gibi z morskega dna nabira na primer školjke ali rdeče korale; |
| --- | --- |

(29)

„andrejev križ“ pomeni grabilec, ki
  lahko
  s škarjam podobnimi gibi z morskega dna nabira na primer školjke ali rdeče korale;

lahko

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 30

Člen 6 – odstavek 1 – točka 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | „vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala)
  z enako velikimi očesi
  , ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic
  v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv
  . Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(30)

„vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala)
  z enako velikimi očesi
  , ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic
  v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv
  . Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže;

z enako velikimi očesi

v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv

| (30) | „vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala), ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic. Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže; |
| --- | --- |

(30)

„vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala), ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic. Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže;

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 31

Člen 6 – odstavek 1 – točka 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | „velikost mrežnega očesa“ pomeni
  velikost mrežnega očesa katere koli vreče vlečnega orodja, kot je izmerjena v skladu s postopkom iz Uredbe Komisije (ES) št. 517/2008

   (40)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(31)

„velikost mrežnega očesa“ pomeni
  velikost mrežnega očesa katere koli vreče vlečnega orodja, kot je izmerjena v skladu s postopkom iz Uredbe Komisije (ES) št. 517/2008

   (40)

  ;

velikost mrežnega očesa katere koli vreče vlečnega orodja, kot je izmerjena v skladu s postopkom iz Uredbe Komisije (ES) št. 517/2008

40

;

| (31) | „velikost mrežnega očesa“ pomeni: |
| --- | --- |

(31)

„velikost mrežnega očesa“ pomeni:

| (a) | pri mrežah z vozli: največjo razdaljo med dvema nasprotnima vozloma v istem mrežnem očesu, ko je mreža povsem raztegnjena; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pri mrežah z vozli: največjo razdaljo med dvema nasprotnima vozloma v istem mrežnem očesu, ko je mreža povsem raztegnjena;

pri mrežah z vozli: največjo razdaljo med dvema nasprotnima vozloma v istem mrežnem očesu, ko je mreža povsem raztegnjena;

| (b) | pri brezvozelnih mrežah: razdaljo med dvema nasprotnima vogaloma po najdaljši osi v istem mrežnem očesu, ko je mreža povsem raztegnjena; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pri brezvozelnih mrežah: razdaljo med dvema nasprotnima vogaloma po najdaljši osi v istem mrežnem očesu, ko je mreža povsem raztegnjena;

pri brezvozelnih mrežah: razdaljo med dvema nasprotnima vogaloma po najdaljši osi v istem mrežnem očesu, ko je mreža povsem raztegnjena;

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 32

Člen 6 – odstavek 1 – točka 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | „kvadratasto mrežno oko“ pomeni
  obliko mrežnega očesa
  ,
  ki izvira
  iz
  postavitve mrežnega materiala s 45-stopinjskim odklonom od smeri N, tako da tečejo prečke vzporedno in pod kotom 90o glede na os vlečne mreže
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(32)

„kvadratasto mrežno oko“ pomeni
  obliko mrežnega očesa
  ,
  ki izvira
  iz
  postavitve mrežnega materiala s 45-stopinjskim odklonom od smeri N, tako da tečejo prečke vzporedno in pod kotom 90o glede na os vlečne mreže
  ;

obliko mrežnega očesa

ki izvira

postavitve mrežnega materiala s 45-stopinjskim odklonom od smeri N, tako da tečejo prečke vzporedno in pod kotom 90o

| (32) | „kvadratasto mrežno oko“ pomeni
  štirikotno mrežo
  ,
  sestavljeno
  iz
  dveh sklopov vzporednih stranic iste nominalne dolžine, pri čemer je en sklop vzporeden vzdolžni osi mreže, medtem ko je drugi nanjo pravokoten
  ; |
| --- | --- |

(32)

„kvadratasto mrežno oko“ pomeni
  štirikotno mrežo
  ,
  sestavljeno
  iz
  dveh sklopov vzporednih stranic iste nominalne dolžine, pri čemer je en sklop vzporeden vzdolžni osi mreže, medtem ko je drugi nanjo pravokoten
  ;

štirikotno mrežo

sestavljeno

dveh sklopov vzporednih stranic iste nominalne dolžine, pri čemer je en sklop vzporeden vzdolžni osi mreže, medtem ko je drugi nanjo pravokoten

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 33

Člen 6 – odstavek 1 – točka 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | „rombasto mrežno oko“ pomeni
  običajno romboidno obliko mrežnih očes v mrežni plasti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(33)

„rombasto mrežno oko“ pomeni
  običajno romboidno obliko mrežnih očes v mrežni plasti
  ;

običajno romboidno obliko mrežnih očes v mrežni plasti

| (33) | „rombasto mrežno oko“ pomeni
  štiri enako dolge prečke, pri katerih se diagonali mrežnega očesa sekata pod pravim kotom, ena od njiju pa je vzporedna z vzdolžno osjo mreže
  ; |
| --- | --- |

(33)

„rombasto mrežno oko“ pomeni
  štiri enako dolge prečke, pri katerih se diagonali mrežnega očesa sekata pod pravim kotom, ena od njiju pa je vzporedna z vzdolžno osjo mreže
  ;

štiri enako dolge prečke, pri katerih se diagonali mrežnega očesa sekata pod pravim kotom, ena od njiju pa je vzporedna z vzdolžno osjo mreže

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 36

Člen 6 – odstavek 1 – točka 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | „sejalna mreža“ pomeni napravo, pritrjeno na celoten obseg vlečne mreže za kozice pri gredi, ki se zoži v konico, kjer je pritrjena na spodnjo plast vlečne mreže za kozice. Kjer se sejalna mreža in vreča združita, se zareže izstopna odprtina, ki omogoča pobeg vrstam ali osebkom, ki so preveliki, da bi šli skozi sito, kozice pa lahko skozi sito prehajajo v vrečo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(36)

(36)

„sejalna mreža“ pomeni napravo, pritrjeno na celoten obseg vlečne mreže za kozice pri gredi, ki se zoži v konico, kjer je pritrjena na spodnjo plast vlečne mreže za kozice. Kjer se sejalna mreža in vreča združita, se zareže izstopna odprtina, ki omogoča pobeg vrstam ali osebkom, ki so preveliki, da bi šli skozi sito, kozice pa lahko skozi sito prehajajo v vrečo;

črtano

črtano

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 38

Člen 6 – odstavek 1 – točka 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | „čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  mrež
  v vodo do popolnega dviga
  mrež
  na krov ribiškega plovila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(38)

„čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  mrež
  v vodo do popolnega dviga
  mrež
  na krov ribiškega plovila;

mrež

mrež

| (38) | „čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  orodja
  v vodo do popolnega dviga
  orodja
  na krov ribiškega plovila; |
| --- | --- |

(38)

„čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  orodja
  v vodo do popolnega dviga
  orodja
  na krov ribiškega plovila;

orodja

orodja

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 39

Člen 6 – odstavek 1 – točka 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | „senzorji za spremljanje orodja“ pomenijo daljinske elektronske senzorje, ki
  se lahko namestijo na vlečne mreže ali zaporne plavarice
  za spremljanje ključnih parametrov
  uspešnosti
  , kot sta razdalja med širilkami ali
  velikost
  ulova; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(39)

„senzorji za spremljanje orodja“ pomenijo daljinske elektronske senzorje, ki
  se lahko namestijo na vlečne mreže ali zaporne plavarice
  za spremljanje ključnih parametrov
  uspešnosti
  , kot sta razdalja med širilkami ali
  velikost
  ulova;

se lahko namestijo na vlečne mreže ali zaporne plavarice

uspešnosti

velikost

| (39) | „senzorji za spremljanje orodja“ pomenijo daljinske elektronske senzorje, ki
  so pritrjeni
  za spremljanje ključnih parametrov, kot sta razdalja med širilkami ali
  količina
  ulova; |
| --- | --- |

(39)

„senzorji za spremljanje orodja“ pomenijo daljinske elektronske senzorje, ki
  so pritrjeni
  za spremljanje ključnih parametrov, kot sta razdalja med širilkami ali
  količina
  ulova;

so pritrjeni

količina

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 39 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (39a) | „vrv z utežmi“ pomeni vrv s trnki z vabami in dodanimi utežmi, da hitreje potone in se tako skrajša čas izpostavljenosti morskim pticam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(39a)

(39a)

„vrv z utežmi“ pomeni vrv s trnki z vabami in dodanimi utežmi, da hitreje potone in se tako skrajša čas izpostavljenosti morskim pticam;

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 40

Člen 6 – odstavek 1 – točka 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | „zvočne odvračalne naprave“ pomenijo daljinske naprave, ki vrste, kot so morski sesalci,
  z oddajanjem zvočnih signalov opozarjajo na prisotnost
  ribolovnega orodja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(40)

„zvočne odvračalne naprave“ pomenijo daljinske naprave, ki vrste, kot so morski sesalci,
  z oddajanjem zvočnih signalov opozarjajo na prisotnost
  ribolovnega orodja;

z oddajanjem zvočnih signalov opozarjajo na prisotnost

| (40) | „zvočne odvračalne naprave“ pomenijo daljinske naprave, ki
  oddajajo zvočne signale, ki
  vrste, kot so morski sesalci,
  odvrnejo od
  ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(40)

„zvočne odvračalne naprave“ pomenijo daljinske naprave, ki
  oddajajo zvočne signale, ki
  vrste, kot so morski sesalci,
  odvrnejo od
  ribolovnega orodja;

oddajajo zvočne signale, ki

odvrnejo od

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 42

Člen 6 – odstavek 1 – točka 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | „višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi
  bile lahko
  zakonito
  iztovorjene
  ; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(42)

„višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi
  bile lahko
  zakonito
  iztovorjene
  ; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče;

bile lahko

iztovorjene

| (42) | „višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi
  jih bilo treba
  zakonito
  iztovoriti
  ; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče; |
| --- | --- |

(42)

„višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi
  jih bilo treba
  zakonito
  iztovoriti
  ; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče;

jih bilo treba

iztovoriti

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 43 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 43 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (43a) | „pomembni škodljivi vplivi“ pomenijo pomembne škodljive vplive, kot so opredeljeni v točki (c) člena 2 Uredbe (ES) št. 734/2008; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(43a)

(43a)

„pomembni škodljivi vplivi“ pomenijo pomembne škodljive vplive, kot so opredeljeni v točki (c) člena 2 Uredbe (ES) št. 734/2008;

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 45 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 45 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (45a) | „kazalniki učinkovitosti“ pomenijo sklop parametrov, namenjenih ocenjevanju učinkovitosti tehničnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(45a)

(45a)

„kazalniki učinkovitosti“ pomenijo sklop parametrov, namenjenih ocenjevanju učinkovitosti tehničnih ukrepov.

Spremembi 303 in 349

Spremembi 303 in 349

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | električni tok
  , razen uporabe vlečne mreže z električnim tokom, kakor je določeno v členu 24 in delu E Priloge V
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

električni tok
  , razen uporabe vlečne mreže z električnim tokom, kakor je določeno v členu 24 in delu E Priloge V
  ;

, razen uporabe vlečne mreže z električnim tokom, kakor je določeno v členu 24 in delu E Priloge V

| (b) | električni tok; |
| --- | --- |

(b)

električni tok;

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka g

Člen 7 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | vse vrste projektilov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

vse vrste projektilov;

| (g) | vse vrste projektilov
  , z izjemo tistih, ki se uporabljajo za usmrtitev tunov, ujetih v kletke ali pasti, ročnih sulic in podvodnih pušk, ki se uporabljajo za rekreativni ribolov brez akvalunge, od zore do mraka
  ; |
| --- | --- |

(g)

vse vrste projektilov
  , z izjemo tistih, ki se uporabljajo za usmrtitev tunov, ujetih v kletke ali pasti, ročnih sulic in podvodnih pušk, ki se uporabljajo za rekreativni ribolov brez akvalunge, od zore do mraka
  ;

, z izjemo tistih, ki se uporabljajo za usmrtitev tunov, ujetih v kletke ali pasti, ročnih sulic in podvodnih pušk, ki se uporabljajo za rekreativni ribolov brez akvalunge, od zore do mraka

Sprememba 296

Sprememba 296

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ne glede na določbe člena 2 se ta člen uporablja za mednarodne vode in vode tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ne glede na določbe člena 2 se ta člen uporablja za mednarodne vode in vode tretjih držav.

Ne glede na določbe člena 2 se ta člen uporablja za mednarodne vode in vode tretjih držav.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja. | 1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja
  , ali za selektivne naprave za morske vrste, da se izboljša selektivnost glede na njihovo velikost ali vrsto
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja.

1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja
  , ali za selektivne naprave za morske vrste, da se izboljša selektivnost glede na njihovo velikost ali vrsto
  .

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Prepovedano je zasnovati vreče ali pritrditi
  naprave, ki zamašijo ali kako drugače dejansko zmanjšajo velikost mrežnega očesa vreče ali katerega koli dela vlečnega orodja. Ta določba ne izključuje uporabe posebnih naprav, ki se uporabljajo za zmanjšanje obrabe in trganja ter okrepitev ali omejitev pobega ulova v sprednjem delu vlečnega orodja. | 3.   
  Uporaba in prevoz na krovu ribiških plovil za
  naprave, ki zamašijo ali kako drugače dejansko zmanjšajo velikost mrežnega očesa vreče ali katerega koli dela vlečnega orodja
  , je prepovedana
  . Ta določba ne izključuje uporabe posebnih naprav, ki se uporabljajo za zmanjšanje obrabe in trganja ter okrepitev ali omejitev pobega ulova v sprednjem delu vlečnega orodja
  ali namestitve naprav za nadzor ulova
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Prepovedano je zasnovati vreče ali pritrditi
  naprave, ki zamašijo ali kako drugače dejansko zmanjšajo velikost mrežnega očesa vreče ali katerega koli dela vlečnega orodja. Ta določba ne izključuje uporabe posebnih naprav, ki se uporabljajo za zmanjšanje obrabe in trganja ter okrepitev ali omejitev pobega ulova v sprednjem delu vlečnega orodja.

3.   
  Uporaba in prevoz na krovu ribiških plovil za
  naprave, ki zamašijo ali kako drugače dejansko zmanjšajo velikost mrežnega očesa vreče ali katerega koli dela vlečnega orodja
  , je prepovedana
  . Ta določba ne izključuje uporabe posebnih naprav, ki se uporabljajo za zmanjšanje obrabe in trganja ter okrepitev ali omejitev pobega ulova v sprednjem delu vlečnega orodja
  ali namestitve naprav za nadzor ulova
  .

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – naslov

Člen 10 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – alinea 1

Člen 10 – odstavek 4 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | belega tuna (Thunnus alalunga), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

belega tuna (Thunnus alalunga),

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Prepovedano je uporabljati vse stoječe zabodne mreže, zapletne mreže
  ali
  trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad
  600
  metrov. | 5.   Prepovedano je uporabljati vse stoječe zabodne mreže, zapletne mreže
  in
  trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad
  200
  metrov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Prepovedano je uporabljati vse stoječe zabodne mreže, zapletne mreže
  ali
  trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad
  600
  metrov.

5.   Prepovedano je uporabljati vse stoječe zabodne mreže, zapletne mreže
  in
  trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad
  200
  metrov.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ne glede na odstavek 5: |
| | (a) | se uporabijo posebna odstopanja iz točke 6 dela C Priloge V, točk 6 in 9 dela C Priloge VI in točke 4 dela C Priloge VII, ko je zaznamovana globina med 200 in 600 metrov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Ne glede na odstavek 5:

(a)

(a)

se uporabijo posebna odstopanja iz točke 6 dela C Priloge V, točk 6 in 9 dela C Priloge VI in točke 4 dela C Priloge VII, ko je zaznamovana globina med 200 in 600 metrov;

se uporabijo posebna odstopanja iz točke 6 dela C Priloge V, točk 6 in 9 dela C Priloge VI in točke 4 dela C Priloge VII, ko je zaznamovana globina med 200 in 600 metrov;

| (b) | se na ribolovnem območju, opredeljenem v točki (e) člena 5, dovoli uporaba stoječe zabodne mreže, zapletne mreže in trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad 200 metrov. |
| --- | --- |

(b)

(b)

se na ribolovnem območju, opredeljenem v točki (e) člena 5, dovoli uporaba stoječe zabodne mreže, zapletne mreže in trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad 200 metrov.

se na ribolovnem območju, opredeljenem v točki (e) člena 5, dovoli uporaba stoječe zabodne mreže, zapletne mreže in trislojne mreže na katerem koli mestu z zaznamovano globino nad 200 metrov.

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5 b (novo)

Člen 10 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Prepovedano je nameščati vse stoječe zabodne mreže, zapletne mreže ali trislojne mreže na območjih, opredeljenih v skladu z direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2008/56/ES, kadar to negativno vpliva na stanje ohranjenosti občutljivih vrst in habitatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Prepovedano je nameščati vse stoječe zabodne mreže, zapletne mreže ali trislojne mreže na območjih, opredeljenih v skladu z direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2008/56/ES, kadar to negativno vpliva na stanje ohranjenosti občutljivih vrst in habitatov.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če so ujete
  kot prilov
  , se vrste iz
  odstavkov 1 in
  2 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo nazaj v morje. | 3.   Če so ujete
  nenamerno
  , se vrste iz
  odstavka
  2 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo nazaj v morje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če so ujete
  kot prilov
  , se vrste iz
  odstavkov 1 in
  2 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo nazaj v morje.

3.   Če so ujete
  nenamerno
  , se vrste iz
  odstavka
  2 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo nazaj v morje.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Odstavek 3 se ne uporablja, če ima država članica zastave uraden program za nabiranje primerkov vrst, naštetih v Prilogi I, in znanstvene raziskave o njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Odstavek 3 se ne uporablja, če ima država članica zastave uraden program za nabiranje primerkov vrst, naštetih v Prilogi I, in znanstvene raziskave o njih.

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4

Člen 11 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje navaja, da je treba seznam iz Priloge I spremeniti in nanj dodati nove vrste, ki potrebujejo zaščito, se Komisija pooblasti, da te spremembe
  sprejeme
  z delegiranimi akti v skladu s členom 32. | 4.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje navaja, da je treba seznam iz Priloge I spremeniti in nanj dodati nove vrste, ki potrebujejo zaščito,
  ali z njega izbrisati vrste, ki jih ni treba več voditi na seznamu,
  se Komisija pooblasti, da te spremembe
  sprejme
  z delegiranimi akti v skladu s členom 32. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje navaja, da je treba seznam iz Priloge I spremeniti in nanj dodati nove vrste, ki potrebujejo zaščito, se Komisija pooblasti, da te spremembe
  sprejeme
  z delegiranimi akti v skladu s členom 32.

4.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje navaja, da je treba seznam iz Priloge I spremeniti in nanj dodati nove vrste, ki potrebujejo zaščito,
  ali z njega izbrisati vrste, ki jih ni treba več voditi na seznamu,
  se Komisija pooblasti, da te spremembe
  sprejme
  z delegiranimi akti v skladu s členom 32.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 5

Člen 11 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Ukrepi
  ,
  sprejeti
  v skladu z odstavkom 4 tega člena,
  so namenjeni uresničevanju cilja iz člena
  4(1)(b). | 5.   
  Pred ukrepi
  ,
  sprejetimi
  v skladu z odstavkom 4 tega člena,
  je treba opraviti oceno kazalnikov učinkovitosti, ki so določeni v členu
  4(1)(b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   
  Ukrepi
  ,
  sprejeti
  v skladu z odstavkom 4 tega člena,
  so namenjeni uresničevanju cilja iz člena
  4(1)(b).

5.   
  Pred ukrepi
  ,
  sprejetimi
  v skladu z odstavkom 4 tega člena,
  je treba opraviti oceno kazalnikov učinkovitosti, ki so določeni v členu
  4(1)(b).

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – naslov

Člen 12 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če so ujete
  kot prilov
  , se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo. | 2.   Če so ujete
  nenamerno
  , se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo.
  Upravljavci ribiških plovil evidentirajo podatke o teh naključnih ulovih ter o njih poročajo ustreznim organom v skladu z Uredbo (EU) št. 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če so ujete
  kot prilov
  , se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo.

2.   Če so ujete
  nenamerno
  , se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo in osebki se takoj izpustijo.
  Upravljavci ribiških plovil evidentirajo podatke o teh naključnih ulovih ter o njih poročajo ustreznim organom v skladu z Uredbo (EU) št. 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 se dovoli obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati osebke morskih vrst iz odstavka 1, ki so bili ujeti kot
  prilov
  , vse dokler je ta dejavnost potrebna za zagotovitev pomoči pri regeneraciji posameznih živali in če
  so bili
  zadevni pristojni nacionalni organi o tem
  vnaprej
  v celoti
  obveščeni
  . | 3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 se dovoli obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati osebke morskih vrst iz odstavka 1, ki so bili ujeti kot
  naključni ulov
  , vse dokler je ta dejavnost potrebna za zagotovitev pomoči pri regeneraciji posameznih živali
  . Obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje primerkov morskih vrst se dovoli,
  če
  je osebek mrtev in se lahko uporabi za znanstvene namene.
  Zadevni pristojni nacionalni organi
  se
  o tem v celoti
  obvestijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 se dovoli obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati osebke morskih vrst iz odstavka 1, ki so bili ujeti kot
  prilov
  , vse dokler je ta dejavnost potrebna za zagotovitev pomoči pri regeneraciji posameznih živali in če
  so bili
  zadevni pristojni nacionalni organi o tem
  vnaprej
  v celoti
  obveščeni
  .

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 se dovoli obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati osebke morskih vrst iz odstavka 1, ki so bili ujeti kot
  naključni ulov
  , vse dokler je ta dejavnost potrebna za zagotovitev pomoči pri regeneraciji posameznih živali
  . Obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje primerkov morskih vrst se dovoli,
  če
  je osebek mrtev in se lahko uporabi za znanstvene namene.
  Zadevni pristojni nacionalni organi
  se
  o tem v celoti
  obvestijo
  .

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata, če ima država članica zastave uraden program za nabiranje primerkov morskih ptic, plazilcev ali sesalcev in znanstvene raziskave o njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata, če ima država članica zastave uraden program za nabiranje primerkov morskih ptic, plazilcev ali sesalcev in znanstvene raziskave o njih.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4 tega člena, so namenjeni uresničevanju
  cilja
  iz člena 4(1)(b). | 5.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4 tega člena, so namenjeni uresničevanju
  ciljev te uredbe v zvezi s kazalniki učinkovitosti
  iz člena 4(1)(b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4 tega člena, so namenjeni uresničevanju
  cilja
  iz člena 4(1)(b).

5.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 4 tega člena, so namenjeni uresničevanju
  ciljev te uredbe v zvezi s kazalniki učinkovitosti
  iz člena 4(1)(b).

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5 a (novo)

Člen 12 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice spremljajo učinkovitost ukrepov o zmanjšanju naključnega ulova, sprejetih v skladu s tem členom, ter o tem poročajo Komisiji do ... [dve leti od datuma začetka veljavnosti te uredbe] in vsaka tri leta po tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice spremljajo učinkovitost ukrepov o zmanjšanju naključnega ulova, sprejetih v skladu s tem členom, ter o tem poročajo Komisiji do ... [dve leti od datuma začetka veljavnosti te uredbe] in vsaka tri leta po tem.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Znotraj zadevnih območij iz Priloge II je prepovedano uporabljati ribolovno orodje iz navedene priloge. | 1.   Znotraj zadevnih območij iz Priloge II je prepovedano uporabljati ribolovno orodje iz navedene priloge.
  Države članice opravijo ustrezno ocenjevanje, ko se ribolovno orodje uporablja v posebnih ohranitvenih območjih iz Direktive 92/43/EGS in posebnih varstvenih območjih iz Direktive 2009/147/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Znotraj zadevnih območij iz Priloge II je prepovedano uporabljati ribolovno orodje iz navedene priloge.

1.   Znotraj zadevnih območij iz Priloge II je prepovedano uporabljati ribolovno orodje iz navedene priloge.
  Države članice opravijo ustrezno ocenjevanje, ko se ribolovno orodje uporablja v posebnih ohranitvenih območjih iz Direktive 92/43/EGS in posebnih varstvenih območjih iz Direktive 2009/147/ES.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Namerno poseganje v občutljive habitate, razmnoževališča in počivališča občutljivih vrst, njihovo okrnjenje in uničevanje je prepovedano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Namerno poseganje v občutljive habitate, razmnoževališča in počivališča občutljivih vrst, njihovo okrnjenje in uničevanje je prepovedano.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča spremembo seznama območij iz Priloge II
  , vključno z dodajo novih območij
  , se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri
  sprejemanju takšnih
  sprememb Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga
  občutljiva
  območja. | 2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča
  nujno
  spremembo seznama območij iz Priloge II, se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri
  predlaganju teh
  sprememb Komisija
  predlogu delegiranega akta priloži popoln zemljevid ranljivega območja in
  posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih
  socialnih, gospodarskih in okoljskih
  posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča spremembo seznama območij iz Priloge II
  , vključno z dodajo novih območij
  , se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri
  sprejemanju takšnih
  sprememb Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga
  občutljiva
  območja.

2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča
  nujno
  spremembo seznama območij iz Priloge II, se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri
  predlaganju teh
  sprememb Komisija
  predlogu delegiranega akta priloži popoln zemljevid ranljivega območja in
  posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih
  socialnih, gospodarskih in okoljskih
  posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga območja.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če so
  taki habitati
  v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo države članice, je navedena država članica pooblaščena, da v skladu s postopkom iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1380/2013 vzpostavi zaprta območja ali druge ohranitvene ukrepe za zaščito takšnih habitatov. Takšni ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter so vsaj enako strogi kot ukrepi iz prava Unije. | 3.   Če so
  območja iz Priloge II
  v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo države članice, je navedena država članica pooblaščena, da v skladu s postopkom iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1380/2013 vzpostavi zaprta območja ali druge ohranitvene ukrepe za zaščito takšnih habitatov. Takšni ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter so vsaj enako strogi kot ukrepi iz prava Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če so
  taki habitati
  v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo države članice, je navedena država članica pooblaščena, da v skladu s postopkom iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1380/2013 vzpostavi zaprta območja ali druge ohranitvene ukrepe za zaščito takšnih habitatov. Takšni ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter so vsaj enako strogi kot ukrepi iz prava Unije.

3.   Če so
  območja iz Priloge II
  v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo države članice, je navedena država članica pooblaščena, da v skladu s postopkom iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1380/2013 vzpostavi zaprta območja ali druge ohranitvene ukrepe za zaščito takšnih habitatov. Takšni ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter so vsaj enako strogi kot ukrepi iz prava Unije.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe za zaščito področij ranljivih morskih ekosistemov, opredeljenih v točki (b) člena 2 Uredbe (ES) št. 734/2008, ki se nahajajo ali obstaja možnost, da se nahajajo pod njihovo suverenostjo ali pristojnostjo in so blizu območij, kjer se izvaja pridneni ribolov, razen če najboljša razpoložljiva znanstvena priporočila dokazujejo, da te dejavnosti nimajo občutnega negativnega učinka na omenjene ekosisteme. Ti ukrepi so v skladu z resolucijami, sprejetimi na generalni skupščini Organizacije združenih narodov, zlasti resolucijama št. 61/105 in 64/72, ter ranljivim morskim ekosistemom zagotavljajo najmanj enako raven varstva kot Uredba (ES) št. 734/2008. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe za zaščito področij ranljivih morskih ekosistemov, opredeljenih v točki (b) člena 2 Uredbe (ES) št. 734/2008, ki se nahajajo ali obstaja možnost, da se nahajajo pod njihovo suverenostjo ali pristojnostjo in so blizu območij, kjer se izvaja pridneni ribolov, razen če najboljša razpoložljiva znanstvena priporočila dokazujejo, da te dejavnosti nimajo občutnega negativnega učinka na omenjene ekosisteme. Ti ukrepi so v skladu z resolucijami, sprejetimi na generalni skupščini Organizacije združenih narodov, zlasti resolucijama št. 61/105 in 64/72, ter ranljivim morskim ekosistemom zagotavljajo najmanj enako raven varstva kot Uredba (ES) št. 734/2008.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljanje zaščite nedoraslih morskih organizmov v skladu s členom 15(11) in (12) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavljanje zaščite nedoraslih morskih organizmov v skladu s členom 15(11) in (12) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (a) | zagotavljanje zaščite nedoraslih morskih organizmov
  tako, da večina ulovljenih rib drstitveno starost doseže že pred ulovom, in
  v skladu s členom 15(11) in (12) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje zaščite nedoraslih morskih organizmov
  tako, da večina ulovljenih rib drstitveno starost doseže že pred ulovom, in
  v skladu s členom 15(11) in (12) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

tako, da večina ulovljenih rib drstitveno starost doseže že pred ulovom, in

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | prepoved dajanja na trg nedoraslih morskih organizmov za prehrano ljudi v skladu s točko (b) člena 2(5) in členom 15(11) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

prepoved dajanja na trg nedoraslih morskih organizmov za prehrano ljudi v skladu s točko (b) člena 2(5) in členom 15(11) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

prepoved dajanja na trg nedoraslih morskih organizmov za prehrano ljudi v skladu s točko (b) člena 2(5) in členom 15(11) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 a (novo)

Člen 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 14a |
| | Uvoženi ribiški proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi |
| | Uvoženi ribiški proizvodi za prehrano ljudi, ki so bili ulovljeni zunaj voda Unije v območjih, podobmočjih in razdelkih iz člena 5, morajo izpolnjevati zahteve za najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, navedene v prilogah te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 14a

Člen 14a

Uvoženi ribiški proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi

Uvoženi ribiški proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi

Uvoženi ribiški proizvodi za prehrano ljudi, ki so bili ulovljeni zunaj voda Unije v območjih, podobmočjih in razdelkih iz člena 5, morajo izpolnjevati zahteve za najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, navedene v prilogah te uredbe.

Uvoženi ribiški proizvodi za prehrano ljudi, ki so bili ulovljeni zunaj voda Unije v območjih, podobmočjih in razdelkih iz člena 5, morajo izpolnjevati zahteve za najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, navedene v prilogah te uredbe.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice imajo vzpostavljene ukrepe za lažje skladiščenje ali iskanje trgov za ulove rib pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja, iztovorjene v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi
  lahko
  vključujejo podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij
  ali
  podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov. | Države članice imajo vzpostavljene
  ustrezne
  ukrepe za lažje skladiščenje ali iskanje trgov za ulove rib pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja, iztovorjene v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi vključujejo podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij
  ter
  podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice imajo vzpostavljene ukrepe za lažje skladiščenje ali iskanje trgov za ulove rib pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja, iztovorjene v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi
  lahko
  vključujejo podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij
  ali
  podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov.

lahko

ali

Države članice imajo vzpostavljene
  ustrezne
  ukrepe za lažje skladiščenje ali iskanje trgov za ulove rib pod najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja, iztovorjene v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi vključujejo podporo za naložbe v izgradnjo in urejanje mest iztovarjanja in zavetij
  ter
  podporo za naložbe za povečanje vrednosti ribiških proizvodov.

ustrezne

ter

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Prakse
  višanja vrednosti ulova
  in izpustov so prepovedane
  . | 1.   
  Praksa
  višanja vrednosti ulova
  je prepovedana
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Prakse
  višanja vrednosti ulova
  in izpustov so prepovedane
  .

1.   
  Praksa
  višanja vrednosti ulova
  je prepovedana
  .

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Odstavek 1 se ne uporablja za ulove vrst, ki so izvzete iz uporabe obveznosti iztovarjanja v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 2.   Odstavek 1 se ne uporablja za
  ribolovne dejavnosti v Sredozemskem morju ali za
  ulove vrst, ki so izvzete iz uporabe obveznosti iztovarjanja v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za ulove vrst, ki so izvzete iz uporabe obveznosti iztovarjanja v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za
  ribolovne dejavnosti v Sredozemskem morju ali za
  ulove vrst, ki so izvzete iz uporabe obveznosti iztovarjanja v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – naslov

Člen 17 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko izvajajo pilotne projekte, s katerimi raziščejo metode za preprečevanje, zmanjšanje in odpravo neželenega ulova
  vrst, za katere ne veljajo omejitve ulova
  . Ti pilotni projekti upoštevajo mnenja ustreznih svetovalnih svetov in temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih. | 1.   Države članice lahko izvajajo pilotne projekte, s katerimi raziščejo metode za preprečevanje, zmanjšanje in odpravo neželenega ulova. Ti pilotni projekti upoštevajo mnenja ustreznih svetovalnih svetov in temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko izvajajo pilotne projekte, s katerimi raziščejo metode za preprečevanje, zmanjšanje in odpravo neželenega ulova
  vrst, za katere ne veljajo omejitve ulova
  . Ti pilotni projekti upoštevajo mnenja ustreznih svetovalnih svetov in temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih.

1.   Države članice lahko izvajajo pilotne projekte, s katerimi raziščejo metode za preprečevanje, zmanjšanje in odpravo neželenega ulova. Ti pilotni projekti upoštevajo mnenja ustreznih svetovalnih svetov in temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če rezultati teh pilotnih študij ali drugih znanstvenih mnenj kažejo na znaten neželen ulov vrst, za katere ne veljajo omejitve ulova,
  lahko
  države članice določijo tehnične ukrepe za
  zmanjšanje takih neželenih ulovov
  v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  . Ti tehnični ukrepi se uporabljajo le za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo navedene države članice. | 2.   Če rezultati teh pilotnih študij ali drugih znanstvenih mnenj kažejo na znaten neželen ulov vrst, za katere ne veljajo omejitve ulova, države članice določijo tehnične ukrepe za
  čim večje izogibanje takim neželenim ulovom ali za njihovo zmanjšanje
  v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  ali v členu 18 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če rezultati teh pilotnih študij ali drugih znanstvenih mnenj kažejo na znaten neželen ulov vrst, za katere ne veljajo omejitve ulova,
  lahko
  države članice določijo tehnične ukrepe za
  zmanjšanje takih neželenih ulovov
  v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  . Ti tehnični ukrepi se uporabljajo le za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo navedene države članice.

2.   Če rezultati teh pilotnih študij ali drugih znanstvenih mnenj kažejo na znaten neželen ulov vrst, za katere ne veljajo omejitve ulova, države članice določijo tehnične ukrepe za
  čim večje izogibanje takim neželenim ulovom ali za njihovo zmanjšanje
  v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  ali v členu 18 te uredbe.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V primerih, ko države članice želijo vzpostaviti podobne tehnične ukrepe, se lahko vloži skupno priporočilo v skladu s členom 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V primerih, ko države članice želijo vzpostaviti podobne tehnične ukrepe, se lahko vloži skupno priporočilo v skladu s členom 18.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 a (novo)

Člen 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 17a |
| | Dokumentacija |
| | Države članice lahko v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1224/2009 uvedejo elektronsko spremljanje, da bi evidentirale ulov, zavržke in ribolovno dejavnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 17a

Člen 17a

Dokumentacija

Dokumentacija

Države članice lahko v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1224/2009 uvedejo elektronsko spremljanje, da bi evidentirale ulov, zavržke in ribolovno dejavnost.

Države članice lahko v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1224/2009 uvedejo elektronsko spremljanje, da bi evidentirale ulov, zavržke in ribolovno dejavnost.

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje 2 – oddelek 5 a (novo)

Poglavje 2 – oddelek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ODDELEK 5a |
| | PRILAGODITEV RIBIŠKIH PLOVIL |
| | Člen 17b |
| | Prilagoditev tonaže |
| | Povečanje tonaže plovila, namenjeno izboljšanju njegove varnosti, delovnih razmer na njem ter higiene in kakovosti proizvodov, pa tudi povečanje tonaže plovila, namenjeno shranjevanju neželenega ulova, za katerega velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, se dovoli pri novih in obstoječih ribiških plovilih pod pogojem, da se pri tem ne poveča zmogljivost ulova plovila. Ustrezajoče količine se ne bodo upoštevale pri ocenjevanju ribolovne zmogljivosti v luči zgornjih vrednosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1380/2013 ali pri sistemih vstopa/izstopa, določenih v členu 23 navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ODDELEK 5a

ODDELEK 5a

PRILAGODITEV RIBIŠKIH PLOVIL

PRILAGODITEV RIBIŠKIH PLOVIL

Člen 17b

Člen 17b

Prilagoditev tonaže

Prilagoditev tonaže

Povečanje tonaže plovila, namenjeno izboljšanju njegove varnosti, delovnih razmer na njem ter higiene in kakovosti proizvodov, pa tudi povečanje tonaže plovila, namenjeno shranjevanju neželenega ulova, za katerega velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, se dovoli pri novih in obstoječih ribiških plovilih pod pogojem, da se pri tem ne poveča zmogljivost ulova plovila. Ustrezajoče količine se ne bodo upoštevale pri ocenjevanju ribolovne zmogljivosti v luči zgornjih vrednosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1380/2013 ali pri sistemih vstopa/izstopa, določenih v členu 23 navedene uredbe.

Povečanje tonaže plovila, namenjeno izboljšanju njegove varnosti, delovnih razmer na njem ter higiene in kakovosti proizvodov, pa tudi povečanje tonaže plovila, namenjeno shranjevanju neželenega ulova, za katerega velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, se dovoli pri novih in obstoječih ribiških plovilih pod pogojem, da se pri tem ne poveča zmogljivost ulova plovila. Ustrezajoče količine se ne bodo upoštevale pri ocenjevanju ribolovne zmogljivosti v luči zgornjih vrednosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1380/2013 ali pri sistemih vstopa/izstopa, določenih v členu 23 navedene uredbe.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – naslov

Člen 18 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka g

Člen 18 – odstavek 1 – točka g

| (g) | v Prilogi XI za
  najbolj oddaljene regije
  . |
| --- | --- |

(g)

v Prilogi XI za
  najbolj oddaljene regije
  .

najbolj oddaljene regije

| (g) | v Prilogi XI za
  vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku
  . |
| --- | --- |

(g)

v Prilogi XI za
  vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku
  .

vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 18 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Določbe o velikosti mrežnega očesa v delu B prilog V–XI pa se bodo uporabljale le, če do ... [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] ni sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 2 tega člena, ki obravnava isti predmet urejanja za zadevne ribolovne dejavnosti. V primeru, da začne veljati del B katere od prilog k tej uredbi, Komisija do istega datuma sprejme delegirani akt v skladu s členom 32, ki dopolnjuje to uredbo z opredelitvijo „usmerjenega ribolova“ za namene izvajanja dela B v ustreznem ribolovnem območju in za zadevne ribolovne dejavnosti, ne glede na točko 4 člena 6(1). |
| | Do dneva izteka veljavnosti, določenega v drugem pododstavku tega odstavka ali do datuma sprejetja delegiranega akta, omenjenega v tem pododstavku, kar koli nastopi prej, se določbe glede velikosti mrežnih očes, ki veljajo na dan ... [dan pred datumom začetka veljavnosti te uredbe

   (*1)

  ] še naprej uporabljajo v zvezi z zadevnimi ribolovnimi območji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Določbe o velikosti mrežnega očesa v delu B prilog V–XI pa se bodo uporabljale le, če do ... [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] ni sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 2 tega člena, ki obravnava isti predmet urejanja za zadevne ribolovne dejavnosti. V primeru, da začne veljati del B katere od prilog k tej uredbi, Komisija do istega datuma sprejme delegirani akt v skladu s členom 32, ki dopolnjuje to uredbo z opredelitvijo „usmerjenega ribolova“ za namene izvajanja dela B v ustreznem ribolovnem območju in za zadevne ribolovne dejavnosti, ne glede na točko 4 člena 6(1).

Določbe o velikosti mrežnega očesa v delu B prilog V–XI pa se bodo uporabljale le, če do ... [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] ni sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 2 tega člena, ki obravnava isti predmet urejanja za zadevne ribolovne dejavnosti. V primeru, da začne veljati del B katere od prilog k tej uredbi, Komisija do istega datuma sprejme delegirani akt v skladu s členom 32, ki dopolnjuje to uredbo z opredelitvijo „usmerjenega ribolova“ za namene izvajanja dela B v ustreznem ribolovnem območju in za zadevne ribolovne dejavnosti, ne glede na točko 4 člena 6(1).

Do dneva izteka veljavnosti, določenega v drugem pododstavku tega odstavka ali do datuma sprejetja delegiranega akta, omenjenega v tem pododstavku, kar koli nastopi prej, se določbe glede velikosti mrežnih očes, ki veljajo na dan ... [dan pred datumom začetka veljavnosti te uredbe

   (*1)

  ] še naprej uporabljajo v zvezi z zadevnimi ribolovnimi območji.

Do dneva izteka veljavnosti, določenega v drugem pododstavku tega odstavka ali do datuma sprejetja delegiranega akta, omenjenega v tem pododstavku, kar koli nastopi prej, se določbe glede velikosti mrežnih očes, ki veljajo na dan ... [dan pred datumom začetka veljavnosti te uredbe

*1

] še naprej uporabljajo v zvezi z zadevnimi ribolovnimi območji.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 a (novo)

Člen 18 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Da bi dosegli cilje SRP in upoštevali posebnosti posameznih regij, se lahko, kjer je to primerno, sprejmejo tehnični ukrepi v večletnem načrtu iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki niso skladni z ukrepi iz odstavka 1 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Da bi dosegli cilje SRP in upoštevali posebnosti posameznih regij, se lahko, kjer je to primerno, sprejmejo tehnični ukrepi v večletnem načrtu iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki niso skladni z ukrepi iz odstavka 1 tega člena.

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V skladu s 
  postopkom iz člena
  18 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  lahko države članice predložijo skupna priporočila, ki opredelijo ustrezne tehnične ukrepe
  na regionalni ravni
  in
  ki odstopajo od ukrepov iz odstavka 1. | 2.   
  Kadar ni večletnih načrtov za obravnavana ribištva ali kjer v ustreznem večletnem načrtu niso določeni tehnični ukrepi ali postopek za sprejetje takih ukrepov, je na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 32 te uredbe in členom
  18 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , ki dopolnijo to uredbo z opredelitvijo ustreznih tehničnih ukrepov
  na regionalni ravni, ki odstopajo od ukrepov iz odstavka 1
  , zlasti z določitvijo velikosti mrežnih očes, ki se izvaja na regionalni ravni
  .
  Za namene sprejetja takih delegiranih aktov lahko države članice do ... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe] predložijo skupno priporočilo v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Komisija ta skupna priporočila objavi, takoj ko jih države članice predložijo, poleg tega pa objavi tudi znanstveno oceno, pripravljeno za zagotavljanje skladnosti s členom 18(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   V skladu s 
  postopkom iz člena
  18 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  lahko države članice predložijo skupna priporočila, ki opredelijo ustrezne tehnične ukrepe
  na regionalni ravni
  in
  ki odstopajo od ukrepov iz odstavka 1.

2.   
  Kadar ni večletnih načrtov za obravnavana ribištva ali kjer v ustreznem večletnem načrtu niso določeni tehnični ukrepi ali postopek za sprejetje takih ukrepov, je na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 32 te uredbe in členom
  18 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , ki dopolnijo to uredbo z opredelitvijo ustreznih tehničnih ukrepov
  na regionalni ravni, ki odstopajo od ukrepov iz odstavka 1
  , zlasti z določitvijo velikosti mrežnih očes, ki se izvaja na regionalni ravni
  .
  Za namene sprejetja takih delegiranih aktov lahko države članice do ... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe] predložijo skupno priporočilo v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Komisija ta skupna priporočila objavi, takoj ko jih države članice predložijo, poleg tega pa objavi tudi znanstveno oceno, pripravljeno za zagotavljanje skladnosti s členom 18(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ukrepi, sprejeti na podlagi odstavkov 1 in 2: |
| | (a) | so namenjeni doseganju ciljev iz člena 3 te uredbe, pri čemer se zlasti upoštevajo kazalniki učinkovitosti iz njenega člena 4; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ukrepi, sprejeti na podlagi odstavkov 1 in 2:

(a)

(a)

so namenjeni doseganju ciljev iz člena 3 te uredbe, pri čemer se zlasti upoštevajo kazalniki učinkovitosti iz njenega člena 4;

so namenjeni doseganju ciljev iz člena 3 te uredbe, pri čemer se zlasti upoštevajo kazalniki učinkovitosti iz njenega člena 4;

| (b) | so v skladu z načeli dobrega upravljanja, določenimi v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

(b)

so v skladu z načeli dobrega upravljanja, določenimi v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

so v skladu z načeli dobrega upravljanja, določenimi v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (c) | tudi z dodelitvijo ribolovnih možnosti zagotavljajo spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje, in |
| --- | --- |

(c)

(c)

tudi z dodelitvijo ribolovnih možnosti zagotavljajo spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje, in

tudi z dodelitvijo ribolovnih možnosti zagotavljajo spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje, in

| (d) | so najmanj enakovredni ukrepom iz odstavka 1, v primeru pravil za velikost očes pa ukrepom, ki veljajo na dan ... [dan pred datumom začetka veljavnosti te uredbe], glede vzorcev izkoriščanja in ravni zaščite, ki je zagotovljena za občutljive vrste in habitate. |
| --- | --- |

(d)

(d)

so najmanj enakovredni ukrepom iz odstavka 1, v primeru pravil za velikost očes pa ukrepom, ki veljajo na dan ... [dan pred datumom začetka veljavnosti te uredbe], glede vzorcev izkoriščanja in ravni zaščite, ki je zagotovljena za občutljive vrste in habitate.

so najmanj enakovredni ukrepom iz odstavka 1, v primeru pravil za velikost očes pa ukrepom, ki veljajo na dan ... [dan pred datumom začetka veljavnosti te uredbe], glede vzorcev izkoriščanja in ravni zaščite, ki je zagotovljena za občutljive vrste in habitate.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Tehnični ukrepi, priporočeni v skladu z odstavkom
  2
  , so glede
  na
  vzorce izkoriščanja in raven zaščite, ki je zagotovljena za
  občutljive vrste in habitate,
  najmanj enakovredni ukrepom iz odstavka 1
  . | 3.   
  V skladu s členom 18(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 države članice skupna priporočila iz odstavka
  2
  tega člena pripravijo
  na
  podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja. V tem znanstvenem mnenju se upošteva učinek takih ukrepov na ciljne vrste ter
  občutljive vrste in habitate,
  pri čemer se prikažejo prednosti za ohranjanje morskega ekosistema
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Tehnični ukrepi, priporočeni v skladu z odstavkom
  2
  , so glede
  na
  vzorce izkoriščanja in raven zaščite, ki je zagotovljena za
  občutljive vrste in habitate,
  najmanj enakovredni ukrepom iz odstavka 1
  .

3.   
  V skladu s členom 18(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 države članice skupna priporočila iz odstavka
  2
  tega člena pripravijo
  na
  podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja. V tem znanstvenem mnenju se upošteva učinek takih ukrepov na ciljne vrste ter
  občutljive vrste in habitate,
  pri čemer se prikažejo prednosti za ohranjanje morskega ekosistema
  .

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 a (novo)

Člen 18 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne glede na člen 18(1), (3) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko Komisija te delegirane akte sprejme tudi, če ni skupnega priporočila iz navedenih odstavkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Ne glede na člen 18(1), (3) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko Komisija te delegirane akte sprejme tudi, če ni skupnega priporočila iz navedenih odstavkov.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 19 | črtano |
| Regionalni ukrepi v okviru večletnih načrtov | |
| 1.
     
  Komisija se pooblasti za vzpostavitev tehničnih ukrepov na regionalni ravni za doseganje ciljev večletnih načrtov iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi se vzpostavijo z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | |
| 2.
     
  Ukrepi, določeni v skladu z odstavkom 1, lahko: | |
| (a) | spreminjajo ali dopolnijo ukrepe, določene v prilogah od V do XI; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 19

Člen 19

črtano

črtano

Regionalni ukrepi v okviru večletnih načrtov

Regionalni ukrepi v okviru večletnih načrtov

1.
     
  Komisija se pooblasti za vzpostavitev tehničnih ukrepov na regionalni ravni za doseganje ciljev večletnih načrtov iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi se vzpostavijo z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2.
     
  Ukrepi, določeni v skladu z odstavkom 1, lahko:

(a)

(a)

spreminjajo ali dopolnijo ukrepe, določene v prilogah od V do XI;

spreminjajo ali dopolnijo ukrepe, določene v prilogah od V do XI;

| (b) | odstopajo od ukrepov, določenih v prilogah od V do XI za posamezno območje ali časovno obdobje, če se lahko dokaže, da ti ukrepi ne prispevajo k ohranjanju na tem območju ali v tem obdobju ali da alternativni ukrepi dosegajo iste cilje. |
| --- | --- |

(b)

(b)

odstopajo od ukrepov, določenih v prilogah od V do XI za posamezno območje ali časovno obdobje, če se lahko dokaže, da ti ukrepi ne prispevajo k ohranjanju na tem območju ali v tem obdobju ali da alternativni ukrepi dosegajo iste cilje.

odstopajo od ukrepov, določenih v prilogah od V do XI za posamezno območje ali časovno obdobje, če se lahko dokaže, da ti ukrepi ne prispevajo k ohranjanju na tem območju ali v tem obdobju ali da alternativni ukrepi dosegajo iste cilje.

3.
     
  Večletni načrt lahko opredeli vrsto tehničnih ukrepov, ki se lahko sprejmejo na podlagi odstavkov 1 in 2 za zadevno regijo.

4.
     
  Ukrepi, sprejeti na podlagi odstavkov 1 in 2:

| (a) | so namenjeni doseganju ciljev iz členov 3 in 4 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

(a)

so namenjeni doseganju ciljev iz členov 3 in 4 te uredbe;

so namenjeni doseganju ciljev iz členov 3 in 4 te uredbe;

| (b) | so v skladu z načeli dobrega upravljanja, določenimi v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013; in |
| --- | --- |

(b)

(b)

so v skladu z načeli dobrega upravljanja, določenimi v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013; in

so v skladu z načeli dobrega upravljanja, določenimi v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013; in

| (c) | z dodelitvijo ribolovnih možnosti zagotavljajo spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje. |
| --- | --- |

(c)

(c)

z dodelitvijo ribolovnih možnosti zagotavljajo spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.

z dodelitvijo ribolovnih možnosti zagotavljajo spodbude za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.

5.
     
  Kadar države članice predložijo skupna priporočila za vzpostavitev tehničnih ukrepov iz odstavka 1, zagotovijo znanstvene dokaze, ki podpirajo sprejetje teh ukrepov.

6.
     
  Komisija lahko od STECF zahteva, da oceni skupna priporočila iz odstavka 5.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 20 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ko države članice v skladu s členom
  19
  predložijo skupna priporočila za določitev orodij za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, zagotovijo dokaze, da to orodje izpolnjuje vsaj eno izmed naslednjih meril: | 1.   Ko države članice v skladu s členom
  18
  predložijo skupna priporočila za določitev orodij za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, zagotovijo dokaze, da to orodje izpolnjuje vsaj eno izmed naslednjih meril: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ko države članice v skladu s členom
  19
  predložijo skupna priporočila za določitev orodij za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, zagotovijo dokaze, da to orodje izpolnjuje vsaj eno izmed naslednjih meril:

1.   Ko države članice v skladu s členom
  18
  predložijo skupna priporočila za določitev orodij za selektivno lovljenje organizmov določenih velikosti in vrst, zagotovijo dokaze, da to orodje izpolnjuje vsaj eno izmed naslednjih meril:

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 21 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  za spremembo zaprtih ali omejenih območij iz dela C prilog od V do VIII in X ter dela B Priloge XI
  ali
  za uvedbo novih zaprtih ali omejenih območij, v navedena skupna priporočila vključijo naslednje elemente v zvezi s takšnimi zaprtimi ali omejenimi območji: | Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  za spremembo zaprtih ali omejenih območij iz dela C prilog od V do VIII in X ter dela B Priloge XI, za uvedbo novih zaprtih ali omejenih območij
  ali njihovo odpravo
  , v navedena skupna priporočila vključijo naslednje elemente v zvezi s takšnimi zaprtimi ali omejenimi območji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  za spremembo zaprtih ali omejenih območij iz dela C prilog od V do VIII in X ter dela B Priloge XI
  ali
  za uvedbo novih zaprtih ali omejenih območij, v navedena skupna priporočila vključijo naslednje elemente v zvezi s takšnimi zaprtimi ali omejenimi območji:

19

ali

Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  za spremembo zaprtih ali omejenih območij iz dela C prilog od V do VIII in X ter dela B Priloge XI, za uvedbo novih zaprtih ali omejenih območij
  ali njihovo odpravo
  , v navedena skupna priporočila vključijo naslednje elemente v zvezi s takšnimi zaprtimi ali omejenimi območji:

18

ali njihovo odpravo

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če države članice ne sprejmejo skupnih priporočil, lahko Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 32 v zvezi z uvedbo zaprtih ali omejenih območij na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če države članice ne sprejmejo skupnih priporočil, lahko Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 32 v zvezi z uvedbo zaprtih ali omejenih območij na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja.

Če države članice ne sprejmejo skupnih priporočil, lahko Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 32 v zvezi z uvedbo zaprtih ali omejenih območij na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja iz dela A prilog od V do X, spoštujejo cilj zaščite nedoraslih morskih organizmov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja iz dela A prilog od V do X, spoštujejo cilj zaščite nedoraslih morskih organizmov.

19

| 1. | Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja iz dela A prilog od V do X, spoštujejo cilj zaščite nedoraslih morskih organizmov.
  Skupna priporočila temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih in upoštevajo biološke razloge, zlasti zrelostno velikost vrst. Skupna priporočila ne ogrožajo določb o nadzoru in izvrševanju, ki se nanašajo na iztovarjanje in trženje ribiških proizvodov. |
| --- | --- |

1.

Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  za spremembo ali določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja iz dela A prilog od V do X, spoštujejo cilj zaščite nedoraslih morskih organizmov.
  Skupna priporočila temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih in upoštevajo biološke razloge, zlasti zrelostno velikost vrst. Skupna priporočila ne ogrožajo določb o nadzoru in izvrševanju, ki se nanašajo na iztovarjanje in trženje ribiških proizvodov.

18

Skupna priporočila temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih in upoštevajo biološke razloge, zlasti zrelostno velikost vrst. Skupna priporočila ne ogrožajo določb o nadzoru in izvrševanju, ki se nanašajo na iztovarjanje in trženje ribiških proizvodov.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 23 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  , da se omogoči vzpostavitev zapor v realnem času in določb o spremembi ribolovnega območja, katerih cilj je zagotoviti zaščito koncentracij drstečih se rib ali lupinarjev, vključijo naslednje elemente: | Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  , da se omogoči vzpostavitev zapor v realnem času in določb o spremembi ribolovnega območja, katerih cilj je zagotoviti zaščito koncentracij drstečih se rib ali lupinarjev
  ali občutljivih vrst
  , vključijo naslednje elemente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  , da se omogoči vzpostavitev zapor v realnem času in določb o spremembi ribolovnega območja, katerih cilj je zagotoviti zaščito koncentracij drstečih se rib ali lupinarjev, vključijo naslednje elemente:

19

Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  , da se omogoči vzpostavitev zapor v realnem času in določb o spremembi ribolovnega območja, katerih cilj je zagotoviti zaščito koncentracij drstečih se rib ali lupinarjev
  ali občutljivih vrst
  , vključijo naslednje elemente:

18

ali občutljivih vrst

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Če zapore v realnem času ali spremembe ribolovnega območja vplivajo samo na plovila ene države članice, se na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja sprejmejo ukrepi za zmanjšanje njihovega vpliva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Če zapore v realnem času ali spremembe ribolovnega območja vplivajo samo na plovila ene države članice, se na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja sprejmejo ukrepi za zmanjšanje njihovega vpliva.

Spremembi 304 in 154

Spremembi 304 in 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  , da se v določenem morskem bazenu omogoči ali razširi uporaba inovativnih ribolovnih orodij
  , vključno z vlečnimi mrežami z električnim tokom, kot je opisano v delu E Priloge V
  , predložijo oceno verjetnega vpliva uporabe teh orodij na ciljne vrste ter na občutljive vrste in habitate. | 1.   Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  , da se v določenem morskem bazenu omogoči ali razširi uporaba inovativnih ribolovnih orodij, predložijo oceno verjetnega vpliva uporabe teh orodij na ciljne vrste ter na občutljive vrste in habitate. |
| | Taka ocena temelji na uporabi inovativnega orodja med preizkusnim obdobjem, ki je omejeno na največ 5 % plovil, ki so trenutno namenjena tej ribolovni dejavnosti najmanj štiri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  19
  , da se v določenem morskem bazenu omogoči ali razširi uporaba inovativnih ribolovnih orodij
  , vključno z vlečnimi mrežami z električnim tokom, kot je opisano v delu E Priloge V
  , predložijo oceno verjetnega vpliva uporabe teh orodij na ciljne vrste ter na občutljive vrste in habitate.

1.   Ko države članice predložijo skupna priporočila v skladu s členom
  18
  , da se v določenem morskem bazenu omogoči ali razširi uporaba inovativnih ribolovnih orodij, predložijo oceno verjetnega vpliva uporabe teh orodij na ciljne vrste ter na občutljive vrste in habitate.

Taka ocena temelji na uporabi inovativnega orodja med preizkusnim obdobjem, ki je omejeno na največ 5 % plovil, ki so trenutno namenjena tej ribolovni dejavnosti najmanj štiri leta.

Taka ocena temelji na uporabi inovativnega orodja med preizkusnim obdobjem, ki je omejeno na največ 5 % plovil, ki so trenutno namenjena tej ribolovni dejavnosti najmanj štiri leta.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 3

Člen 24 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Uporaba inovativnih ribolovnih orodij
  ni
  dovoljena, če
  navedena
  ocena pokaže, da bo
  njihova uporaba
  negativno vplivala na
  občutljive
  habitate
  in
  neciljne vrste. | 3.   Uporaba inovativnih ribolovnih orodij
  je
  dovoljena
  le za komercialne namene
  , če ocena
  iz odstavka 1
  pokaže, da
  njihova uporaba v primerjavi s sedanjim reguliranim ribolovnim orodjem in tehnikami ne
  bo
  neposredno ali kumulativno
  negativno vplivala na
  morske
  habitate
  , vključno z občutljivimi habitati, ali
  neciljne vrste. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Uporaba inovativnih ribolovnih orodij
  ni
  dovoljena, če
  navedena
  ocena pokaže, da bo
  njihova uporaba
  negativno vplivala na
  občutljive
  habitate
  in
  neciljne vrste.

3.   Uporaba inovativnih ribolovnih orodij
  je
  dovoljena
  le za komercialne namene
  , če ocena
  iz odstavka 1
  pokaže, da
  njihova uporaba v primerjavi s sedanjim reguliranim ribolovnim orodjem in tehnikami ne
  bo
  neposredno ali kumulativno
  negativno vplivala na
  morske
  habitate
  , vključno z občutljivimi habitati, ali
  neciljne vrste.

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – alinea 2 a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zagotavljajo informacijo o učinkovitosti obstoječih ukrepov za ublažitev in ureditve spremljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljajo informacijo o učinkovitosti obstoječih ukrepov za ublažitev in ureditve spremljanja;

zagotavljajo informacijo o učinkovitosti obstoječih ukrepov za ublažitev in ureditve spremljanja;

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotovijo ustrezno posvetovanje z ribiči, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo ustrezno posvetovanje z ribiči, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo.

Države članice zagotovijo ustrezno posvetovanje z ribiči, ki jih ti ukrepi neposredno zadevajo.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 26 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | odstopanja, sprejeta na podlagi člena 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

odstopanja, sprejeta na podlagi člena 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

odstopanja, sprejeta na podlagi člena 15(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi iz odstavka 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3, zlasti zaščiti koncentracij nedoraslih ali drstečih se vrst rib ali lupinarjev. | 2.   Ukrepi iz odstavka 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3, zlasti zaščiti koncentracij nedoraslih ali drstečih se vrst rib ali lupinarjev.
  Ti ukrepi so vsaj tako strogi kot tehnični ukrepi, ki veljajo v skladu s pravom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ukrepi iz odstavka 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3, zlasti zaščiti koncentracij nedoraslih ali drstečih se vrst rib ali lupinarjev.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3, zlasti zaščiti koncentracij nedoraslih ali drstečih se vrst rib ali lupinarjev.
  Ti ukrepi so vsaj tako strogi kot tehnični ukrepi, ki veljajo v skladu s pravom Unije.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 a (novo)

Člen 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 26a |
| | Pilotni projekti za popolno dokumentiranje ulova in zavržkov |
| | 1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, tako da to uredbo dopolni z določitvijo pilotnih projektov za razvoj sistema popolnega dokumentiranja ulova in zavržkov na podlagi merljivih ciljev za namene upravljanja ribištev, ki temelji na rezultatih. |
| | 2.
     
  Pilotni projekti iz odstavka 1 tega člena lahko odstopajo od ukrepov iz dela B Prilog V do XI za določeno področje in za največ eno leto, če je mogoče dokazati, da je namen teh pilotnih projektov doseči cilje iz člena 3 in izpolniti kazalnike učinkovitosti iz člena 4, zlasti pa izboljšati selektivnost ustreznega ribolovnega orodja ali prakse ali drugače zmanjšati njegov vpliv na okolje. To enoletno obdobje se lahko pod enakimi pogoji podaljša za eno leto. Omejeno je na največ 5 % plovil, namenjenih tej ribolovni dejavnosti, na državo članico. |
| | 3.
     
  Kadar države članice predložijo skupna priporočila za vzpostavitev pilotnih projektov iz odstavka 1, zagotovijo znanstvene dokaze, ki podpirajo sprejetje teh ukrepov. Ta skupna priporočila oceni STEFC ter oceno objavi. Države članice v šestih mesecih po zaključku projekta Komisiji predložijo poročilo z rezultati in podrobno oceno sprememb selektivnosti in drugih okoljskih vplivov. |
| | 4.
     
  STECF oceni poročilo iz odstavka 3. Če STECF ugotovi, da se z novim orodjem ali prakso uspešno dosegajo cilji iz odstavka 2, lahko Komisija predloži predlog v skladu s PDEU, s katerim bo dovoljena splošna uporaba tega orodja ali prakse. Ocena STECF se objavi. |
| | 5.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 32 za dopolnitev te uredbe z določitvijo tehničnih specifikacij sistema za popolno dokumentiranje ulova in zavržkov iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 26a

Člen 26a

Pilotni projekti za popolno dokumentiranje ulova in zavržkov

Pilotni projekti za popolno dokumentiranje ulova in zavržkov

1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, tako da to uredbo dopolni z določitvijo pilotnih projektov za razvoj sistema popolnega dokumentiranja ulova in zavržkov na podlagi merljivih ciljev za namene upravljanja ribištev, ki temelji na rezultatih.

2.
     
  Pilotni projekti iz odstavka 1 tega člena lahko odstopajo od ukrepov iz dela B Prilog V do XI za določeno področje in za največ eno leto, če je mogoče dokazati, da je namen teh pilotnih projektov doseči cilje iz člena 3 in izpolniti kazalnike učinkovitosti iz člena 4, zlasti pa izboljšati selektivnost ustreznega ribolovnega orodja ali prakse ali drugače zmanjšati njegov vpliv na okolje. To enoletno obdobje se lahko pod enakimi pogoji podaljša za eno leto. Omejeno je na največ 5 % plovil, namenjenih tej ribolovni dejavnosti, na državo članico.

3.
     
  Kadar države članice predložijo skupna priporočila za vzpostavitev pilotnih projektov iz odstavka 1, zagotovijo znanstvene dokaze, ki podpirajo sprejetje teh ukrepov. Ta skupna priporočila oceni STEFC ter oceno objavi. Države članice v šestih mesecih po zaključku projekta Komisiji predložijo poročilo z rezultati in podrobno oceno sprememb selektivnosti in drugih okoljskih vplivov.

4.
     
  STECF oceni poročilo iz odstavka 3. Če STECF ugotovi, da se z novim orodjem ali prakso uspešno dosegajo cilji iz odstavka 2, lahko Komisija predloži predlog v skladu s PDEU, s katerim bo dovoljena splošna uporaba tega orodja ali prakse. Ocena STECF se objavi.

5.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 32 za dopolnitev te uredbe z določitvijo tehničnih specifikacij sistema za popolno dokumentiranje ulova in zavržkov iz odstavka 1.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje IV

Poglavje IV

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| POGLAVJE IV | črtano |
| REGIONALNE ORGANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBIŠTVA | |
| Člen 28 | |
| Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) | |
| Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za: | |
| (a) | prenos nekaterih tehničnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), v pravo Unije, vključno s seznami ranljivih morskih ekosistemov in posebnimi tehničnimi ukrepi, vezanimi na ribolov modrega lenga in rdečega okuna, določenimi v priporočilih 05:2013, 19:2014, 01:2015 in 02:2015; in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

črtano

črtano

REGIONALNE ORGANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBIŠTVA

REGIONALNE ORGANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBIŠTVA

Člen 28

Člen 28

Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC)

Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC)

Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za:

Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za:

(a)

(a)

prenos nekaterih tehničnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), v pravo Unije, vključno s seznami ranljivih morskih ekosistemov in posebnimi tehničnimi ukrepi, vezanimi na ribolov modrega lenga in rdečega okuna, določenimi v priporočilih 05:2013, 19:2014, 01:2015 in 02:2015; in

prenos nekaterih tehničnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), v pravo Unije, vključno s seznami ranljivih morskih ekosistemov in posebnimi tehničnimi ukrepi, vezanimi na ribolov modrega lenga in rdečega okuna, določenimi v priporočilih 05:2013, 19:2014, 01:2015 in 02:2015; in

| (b) | sprejetje drugih tehničnih ukrepov, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov, ki prenašajo priporočila NEAFC. |
| --- | --- |

(b)

(b)

sprejetje drugih tehničnih ukrepov, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov, ki prenašajo priporočila NEAFC.

sprejetje drugih tehničnih ukrepov, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov, ki prenašajo priporočila NEAFC.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 29 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se opravljajo
  zgolj za znanstvene preiskave
  ob upoštevanju naslednjih pogojev: | 1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se opravljajo
  v okviru znanstvenih raziskav
  ob upoštevanju naslednjih pogojev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se opravljajo
  zgolj za znanstvene preiskave
  ob upoštevanju naslednjih pogojev:

1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se opravljajo
  v okviru znanstvenih raziskav
  ob upoštevanju naslednjih pogojev:

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 – točka b

Člen 29 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | se prodajo za namene, ki niso neposredna prehrana ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

se prodajo za namene, ki niso neposredna prehrana ljudi.

| (b) | v primeru rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja,
  se prodajo za namene, ki niso neposredna prehrana ljudi. |
| --- | --- |

(b)

v primeru rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja,
  se prodajo za namene, ki niso neposredna prehrana ljudi.

v primeru rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja,

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – naslov

Člen 30 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se izvajajo samo za namene
  umetnega
  obnavljanja ali prenašanja morskih organizmov, če se navedene operacije izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom države članice ali držav članic, ki imajo neposredni interes za upravljanje. | 1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se izvajajo samo za namene
  neposrednega
  obnavljanja ali prenašanja morskih organizmov, če se navedene operacije izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom države članice ali držav članic, ki imajo neposredni interes za upravljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se izvajajo samo za namene
  umetnega
  obnavljanja ali prenašanja morskih organizmov, če se navedene operacije izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom države članice ali držav članic, ki imajo neposredni interes za upravljanje.

1.   Tehnični ukrepi iz te uredbe se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se izvajajo samo za namene
  neposrednega
  obnavljanja ali prenašanja morskih organizmov, če se navedene operacije izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom države članice ali držav članic, ki imajo neposredni interes za upravljanje.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2

Člen 30 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če se
  umetno
  obnavljanje ali prenašanje izvaja v vodah druge države članice ali držav članic, se Komisija in vse zadevne države članice vsaj en mesec vnaprej obvestijo o nameravanem izvajanju takšnih ribolovnih operacij. | 2.   Če se
  neposredno
  obnavljanje ali prenašanje izvaja v vodah druge države članice ali držav članic, se Komisija in vse zadevne države članice vsaj en mesec vnaprej obvestijo o nameravanem izvajanju takšnih ribolovnih operacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če se
  umetno
  obnavljanje ali prenašanje izvaja v vodah druge države članice ali držav članic, se Komisija in vse zadevne države članice vsaj en mesec vnaprej obvestijo o nameravanem izvajanju takšnih ribolovnih operacij.

2.   Če se
  neposredno
  obnavljanje ali prenašanje izvaja v vodah druge države članice ali držav članic, se Komisija in vse zadevne države članice vsaj en mesec vnaprej obvestijo o nameravanem izvajanju takšnih ribolovnih operacij.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1

Člen 31 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti. Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji. | 1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst
  ali morskih habitatov
  potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti. Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji
  , ali druge potrebne ohranitvene ukrepe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti. Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji.

1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst
  ali morskih habitatov
  potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti. Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji
  , ali druge potrebne ohranitvene ukrepe
  .

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 31 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | zagotavljajo zaščito občutljivih vrst in habitatov, kadar so prisotni dokazi o resni grožnji njihovi ohranjenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

zagotavljajo zaščito občutljivih vrst in habitatov, kadar so prisotni dokazi o resni grožnji njihovi ohranjenosti.

zagotavljajo zaščito občutljivih vrst in habitatov, kadar so prisotni dokazi o resni grožnji njihovi ohranjenosti.

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 3

Člen 31 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Delegirani akti iz odstavka 1 se uporabljajo največ
  tri leta
  brez poseganja v člen 32(6). | 3.   Delegirani akti iz odstavka 1 se uporabljajo največ
  dve leti
  brez poseganja v člen 32(6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Delegirani akti iz odstavka 1 se uporabljajo največ
  tri leta
  brez poseganja v člen 32(6).

3.   Delegirani akti iz odstavka 1 se uporabljajo največ
  dve leti
  brez poseganja v člen 32(6).

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Do
  konca
  leta
  2020
  in nato vsako tretje leto predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. V poročilu je ocena, v kolikšni meri tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3
  in ciljev
  iz člena 4. | 1.   Do
  ... [tri
  leta
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  in nato vsako tretje leto predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. V poročilu je ocena, v kolikšni meri tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3
  na podlagi kazalnikov učinkovitosti
  iz člena 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Do
  konca
  leta
  2020
  in nato vsako tretje leto predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. V poročilu je ocena, v kolikšni meri tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3
  in ciljev
  iz člena 4.

1.   Do
  ... [tri
  leta
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  in nato vsako tretje leto predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice in zadevni svetovalni sveti, in glede na oceno, ki jo izvede STECF. V poročilu je ocena, v kolikšni meri tehnični ukrepi tako na regionalni ravni kot na ravni Unije prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3
  na podlagi kazalnikov učinkovitosti
  iz člena 4.

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi, države članice v tej regiji v 
  šestih
  mesecih po predložitvi poročila iz odstavka 1 predložijo načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego
  teh
  ciljev. | 2.   Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi
  ali da so bile določene ravni ulova pod najmanjšo velikostjo ohranjanja v ključnih ribolovnih dejavnostih, kot je določeno v točki (a) člena 4(1), presežene
  , države članice v tej regiji v 
  dvanajstih
  mesecih po predložitvi poročila iz odstavka 1 predložijo načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego ciljev
  iz člena 3 in za zmanjšanje ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja do ravni, določene v točki (a) člena 4(1)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi, države članice v tej regiji v 
  šestih
  mesecih po predložitvi poročila iz odstavka 1 predložijo načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego
  teh
  ciljev.

2.   Če to poročilo vsebuje dokaze, da na regionalni ravni cilji niso bili doseženi
  ali da so bile določene ravni ulova pod najmanjšo velikostjo ohranjanja v ključnih ribolovnih dejavnostih, kot je določeno v točki (a) člena 4(1), presežene
  , države članice v tej regiji v 
  dvanajstih
  mesecih po predložitvi poročila iz odstavka 1 predložijo načrt s korektivnimi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti za dosego ciljev
  iz člena 3 in za zmanjšanje ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja do ravni, določene v točki (a) člena 4(1)
  .

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija državam članicam pomaga pri oblikovanju nacionalnega akcijskega načrta za odpravo ugotovljenih težav pri izvajanju novih tehničnih ukrepov za izpolnitev zahtev iz člena 4. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvedbo tega akcijskega načrta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija državam članicam pomaga pri oblikovanju nacionalnega akcijskega načrta za odpravo ugotovljenih težav pri izvajanju novih tehničnih ukrepov za izpolnitev zahtev iz člena 4. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvedbo tega akcijskega načrta.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 3 a (novo)

Člen 34 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kadar je iz poročila razvidno, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti glede nadzora in zbiranja podatkov, lahko Komisija prekine ali začasno ustavi izplačevanje finančnih sredstev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za zadevno državo v skladu s členoma 100 in 101 Uredbe (EU) št. 508/2014. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Kadar je iz poročila razvidno, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti glede nadzora in zbiranja podatkov, lahko Komisija prekine ali začasno ustavi izplačevanje finančnih sredstev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za zadevno državo v skladu s členoma 100 in 101 Uredbe (EU) št. 508/2014.

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – točka a

Člen 35 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | Členi 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 in 25 se črtajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

Členi 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 in 25 se črtajo.

| (a) | Členi 3, 8, 9, 10, 11, 12,
  drugi pododstavek člena 13(3) ter členi
  14, 15, 16 in 25 se črtajo. |
| --- | --- |

(a)

Členi 3, 8, 9, 10, 11, 12,
  drugi pododstavek člena 13(3) ter členi
  14, 15, 16 in 25 se črtajo.

drugi pododstavek člena 13(3) ter členi

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36

Člen 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 36 | črtano |
| Spremembe Uredbe (ES) št. 1098/2007 | |
| V Uredbi (ES) št. 1098/2007 se črtata člena 8 in 9. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 36

Člen 36

črtano

črtano

Spremembe Uredbe (ES) št. 1098/2007

Spremembe Uredbe (ES) št. 1098/2007

V Uredbi (ES) št. 1098/2007 se črtata člena 8 in 9.

V Uredbi (ES) št. 1098/2007 se črtata člena 8 in 9.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Uredba (ES) št. 1224/2009

Člen 54 c – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja bodisi vlečnega orodja z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od
  80
  milimetrov, bodisi ene ali več zapornih plavaric ali podobnega ribolovnega orodja; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja bodisi vlečnega orodja z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od
  80
  milimetrov, bodisi ene ali več zapornih plavaric ali podobnega ribolovnega orodja; ali

80

| (a) | plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja bodisi vlečnega orodja z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od
  70
  milimetrov, bodisi ene ali več zapornih plavaric ali podobnega ribolovnega orodja; ali |
| --- | --- |

(a)

plovilo na krovu sočasno ne prevaža ali uporablja bodisi vlečnega orodja z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od
  70
  milimetrov, bodisi ene ali več zapornih plavaric ali podobnega ribolovnega orodja; ali

70

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Uredba (ES) št. 1224/2009

Člen 54 c – odstavek 2 – točka b – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| so presortirane ribe zamrznjene
  takoj
  po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje ter | so presortirane ribe zamrznjene po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

so presortirane ribe zamrznjene
  takoj
  po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje ter

takoj

so presortirane ribe zamrznjene po sortiranju in se nobena presortirana riba ne vrne v morje ter

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Uredba (ES) št. 1224/2009

Člen 54 c – odstavek 2 – točka b – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja
  takojšnjo
  zamrznitev in ne omogoča vračanja morskih vrst v morje. | je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja zamrznitev in ne omogoča vračanja morskih vrst v morje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja
  takojšnjo
  zamrznitev in ne omogoča vračanja morskih vrst v morje.

takojšnjo

je oprema vgrajena in nameščena na plovilo tako, da zagotavlja zamrznitev in ne omogoča vračanja morskih vrst v morje.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Člen 37 – odstavek 1 – točka b

Uredba (ES) št. 1224/2009

Člen 54 c – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pristojni organ države zastave potrdi načrte zamrzovalnih plovil z vlečno mrežo, da se zagotovi njihova skladnost z veljavnimi predpisi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pristojni organ države zastave potrdi načrte zamrzovalnih plovil z vlečno mrežo, da se zagotovi njihova skladnost z veljavnimi predpisi.

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 38 | črtano |
| Sprememba Uredbe (EU) št. 1343/2011 | |
| Člen 26 Uredbe (ES) št. 1343/2011 se spremeni: | |
| (1) | Doda se naslednja točka:









  „(h) | tehničnih ukrepov iz členov 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j in 16k.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 38

Člen 38

črtano

črtano

Sprememba Uredbe (EU) št. 1343/2011

Sprememba Uredbe (EU) št. 1343/2011

Člen 26 Uredbe (ES) št. 1343/2011 se spremeni:

Člen 26 Uredbe (ES) št. 1343/2011 se spremeni:

(1)

(1)

Doda se naslednja točka:

„(h)

„(h)

tehničnih ukrepov iz členov 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j in 16k.“

tehničnih ukrepov iz členov 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j in 16k.“

| (2) | Doda se naslednji odstavek:



  „Komisija se tudi pooblasti, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 27, da se v pravo Unije prenesejo drugi tehnični ukrepi, ki jih sprejme GFCM in postanejo za Unijo zavezujoči, ter da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi zakonodajnih aktov, ki prenašajo priporočila GFCM o tehničnih ukrepih.“ |
| --- | --- |

(2)

(2)

Doda se naslednji odstavek:

„Komisija se tudi pooblasti, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 27, da se v pravo Unije prenesejo drugi tehnični ukrepi, ki jih sprejme GFCM in postanejo za Unijo zavezujoči, ter da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi zakonodajnih aktov, ki prenašajo priporočila GFCM o tehničnih ukrepih.“

„Komisija se tudi pooblasti, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 27, da se v pravo Unije prenesejo drugi tehnični ukrepi, ki jih sprejme GFCM in postanejo za Unijo zavezujoči, ter da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi zakonodajnih aktov, ki prenašajo priporočila GFCM o tehničnih ukrepih.“

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 1

Člen 40 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredbe (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 se razveljavijo. | Uredbe (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005
  ter Uredba Komisije (ES) št. 494/2002

   (1a) se razveljavijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uredbe (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 se razveljavijo.

Uredbe (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005
  ter Uredba Komisije (ES) št. 494/2002

   (1a) se razveljavijo.

ter Uredba Komisije (ES) št. 494/2002

1a

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka n a (novo)

Priloga I – točka n a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (na) | nosata ozimica (Coregonus oxyrhynchus) v podobmočju ICES IVb (vode Unije); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(na)

(na)

nosata ozimica (Coregonus oxyrhynchus) v podobmočju ICES IVb (vode Unije);

nosata ozimica (Coregonus oxyrhynchus) v podobmočju ICES IVb (vode Unije);

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka n b (novo)

Priloga I – točka n b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (nb) | jadranski jeseter (Acipenser naccarii) in atlantski jeseter (Acipenser sturio) v vodah Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(nb)

(nb)

jadranski jeseter (Acipenser naccarii) in atlantski jeseter (Acipenser sturio) v vodah Unije;

jadranski jeseter (Acipenser naccarii) in atlantski jeseter (Acipenser sturio) v vodah Unije;

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka o

Priloga I – točka o

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (o) | samice raroga (Palinuridae spp.) in samice jastoga (Homarus gammarus) v vseh vodah Unije, razen kadar se uporabljajo za namene neposrednega obnavljanja ali prenašanja staležev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(o)

samice raroga (Palinuridae spp.) in samice jastoga (Homarus gammarus) v vseh vodah Unije, razen kadar se uporabljajo za namene neposrednega obnavljanja ali prenašanja staležev;

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka p

Priloga I – točka p

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (p) | morska datlja (Lithophaga lithophaga) in zavrtača (Pholas dactylus) v vodah Unije v Sredozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(p)

morska datlja (Lithophaga lithophaga) in zavrtača (Pholas dactylus) v vodah Unije v Sredozemlju.

| (p) | morska datlja (Lithophaga lithophaga)
  , leščur (Pinna nobilis)
  in zavrtača (Pholas dactylus) v vodah Unije v Sredozemlju; |
| --- | --- |

(p)

morska datlja (Lithophaga lithophaga)
  , leščur (Pinna nobilis)
  in zavrtača (Pholas dactylus) v vodah Unije v Sredozemlju;

, leščur (Pinna nobilis)

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka p a (novo)

Priloga I – točka p a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (pa) | sredozemska diadema (Centrostephanus longispinus). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(pa)

(pa)

sredozemska diadema (Centrostephanus longispinus).

sredozemska diadema (Centrostephanus longispinus).

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 5 a (novo)

Priloga IV – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a. | Velikost velikega morskega pajka se meri, kakor je prikazano na sliki 5a, kot dolžina koša, vzdolž središčne črte od sprednjega roba koša med čelnima ostema (rostrumoma) do zadnjega roba koša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.

5a.

Velikost velikega morskega pajka se meri, kakor je prikazano na sliki 5a, kot dolžina koša, vzdolž središčne črte od sprednjega roba koša med čelnima ostema (rostrumoma) do zadnjega roba koša.

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 5 b (novo)

Priloga IV – točka 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b. | Velikost velike rakovice se meri, kakor je prikazano na sliki 5b, kot največjo širino koša, merjeno pravokotno na vzdolžno os koša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.

5b.

Velikost velike rakovice se meri, kakor je prikazano na sliki 5b, kot največjo širino koša, merjeno pravokotno na vzdolžno os koša.

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 5 c (novo)

Priloga IV – točka 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5c. | Velikost blatarke se meri, kakor je prikazano na sliki 5c, kot dolžino lupine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5c.

5c.

Velikost blatarke se meri, kakor je prikazano na sliki 5c, kot dolžino lupine.

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 5 d (novo)

Priloga IV – točka 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5d. | Velikost mečarice se meri, kakor je prikazano na sliki 5d, po dolžini od razcepa repne plavuti do vrha spodnje čeljusti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5d.

5d.

Velikost mečarice se meri, kakor je prikazano na sliki 5d, po dolžini od razcepa repne plavuti do vrha spodnje čeljusti.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – slika 5 a (novo)

Priloga IV – slika 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Slika 5a veliki morski pajek (Maja squinado) |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Slika 5a veliki morski pajek (Maja squinado)

Slika 5a veliki morski pajek (Maja squinado)

Image

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – slika 5 b (novo)

Priloga IV – slika 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Slika 5b velika rakovica (Cancer pagurus) |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Slika 5b velika rakovica (Cancer pagurus)

Slika 5b velika rakovica (Cancer pagurus)

Image

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – slika 5 c (novo)

Priloga IV – slika 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Slika 5c blatarka (Buccinum spp) |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Slika 5c blatarka (Buccinum spp)

Slika 5c blatarka (Buccinum spp)

Image

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – slika 5 d (novo)

Priloga IV – slika 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Slika 5d mečarica (Xiphias gladius) |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Slika 5d mečarica (Xiphias gladius)

Slika 5d mečarica (Xiphias gladius)

Image

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 14

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Skuša (Scomber spp.) | 20
   cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Skuša (Scomber spp.)

20
   cm

20

| Sprememba |
| --- |
| Skuša (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Skuša (Scomber spp.)

30
   cm (1a)

30

1a

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 15

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 20 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Atlantski sled (Clupea harengus)

20 cm

| Sprememba |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Atlantski sled (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 16

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Šur (Trachurus spp.) | 15 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Šur (Trachurus spp.)

15 cm

| Sprememba |
| --- |
| Šur (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Šur (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 17

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Sardon (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ali 90 kosov na kilogram |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sardon (Engraulis encrasicolus)

12 cm ali 90 kosov na kilogram

| Sprememba |
| --- |
| Sardon (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ali 90 kosov na kilogram (1a) |

Sprememba

Sprememba

Sardon (Engraulis encrasicolus)

12 cm ali 90 kosov na kilogram (1a)

1a

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 19

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Sardela (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sardela (Sardina pilchardus)

11 cm

| Sprememba |
| --- |
| Sardela (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Sardela (Sardina pilchardus)

11 cm (1a)

1a

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 20

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Jastog (Homarus Gammarus) | 87 mm |
| Sprememba |
| Jastog (Homarus Gammarus) | 87 mm
  (dolžina koša) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Jastog (Homarus Gammarus)

87 mm

Sprememba

Sprememba

Jastog (Homarus Gammarus)

87 mm
  (dolžina koša)

(dolžina koša)

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 34

Priloga V – del A – tabela 1 – vrstica 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Rarog (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Sprememba |
| Rarog (Palinurus spp.) | 95 mm
  (dolžina koša) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Rarog (Palinurus spp.)

95 mm

Sprememba

Sprememba

Rarog (Palinurus spp.)

95 mm
  (dolžina koša)

(dolžina koša)

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 13

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | skupna dolžina 105 mm, |
| | dolžina koša 32 mm |
| Sprememba |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | skupna dolžina 105 mm, |
| | dolžina koša 32 mm |
| | repi škampa 59 mm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Škamp (Nephrops norvegicus)

skupna dolžina 105 mm,

dolžina koša 32 mm

Sprememba

Sprememba

Škamp (Nephrops norvegicus)

skupna dolžina 105 mm,

dolžina koša 32 mm

repi škampa 59 mm

repi škampa 59 mm

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 14

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Skuša (Scomber spp.) | 20 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Skuša (Scomber spp.)

20 cm

| Sprememba |
| --- |
| Skuša (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Skuša (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 15

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 18 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Atlantski sled (Clupea harengus)

18 cm

| Sprememba |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Atlantski sled (Clupea harengus)

18 cm (1a)

1a

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 16

Priloga V – del A – tabela 2 – vrstica 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Šur (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Sprememba |
| Šur (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Šur (Trachurus spp.)

15 cm

Sprememba

Sprememba

Šur (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2 b (novo)

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| | | |
| Sprememba |
| Vsaj 90 mm | Skagerrak in Kattegat | Zgoraj mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 270 mm (rombasta mrežna očesa) ali 140 mm

   (1a)

  (kvadratasta mrežna očesa). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaj 90 mm

Vsaj 90 mm

Skagerrak in Kattegat

Skagerrak in Kattegat

Zgoraj mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 270 mm (rombasta mrežna očesa) ali 140 mm

   (1a)

  (kvadratasta mrežna očesa).

Zgoraj mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 270 mm (rombasta mrežna očesa) ali 140 mm

1a

(kvadratasta mrežna očesa).

Spremembi 305 in 355

Spremembi 305 in 355

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 4

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 80mm | Razdelek ICES IVb južno od 54o30′S in razdelek ICES IVc | Usmerjeni ribolov morskega lista z vlečnimi mrežami z gredjo
  ali [vlečnimi mrežami z električnim tokom]
  . V zgornji polovici sprednjega dela mreže mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 180 mm. |
| Sprememba |
| Vsaj 80mm | Razdelek ICES IVb južno od 54o30′S in razdelek ICES IVc | Usmerjeni ribolov morskega lista z vlečnimi mrežami z gredjo. V zgornji polovici sprednjega dela mreže mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 180 mm. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 80mm

Razdelek ICES IVb južno od 54o30′S in razdelek ICES IVc

o

Usmerjeni ribolov morskega lista z vlečnimi mrežami z gredjo
  ali [vlečnimi mrežami z električnim tokom]
  . V zgornji polovici sprednjega dela mreže mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 180 mm.

ali [vlečnimi mrežami z električnim tokom]

Sprememba

Sprememba

Vsaj 80mm

Razdelek ICES IVb južno od 54o30′S in razdelek ICES IVc

o

Usmerjeni ribolov morskega lista z vlečnimi mrežami z gredjo. V zgornji polovici sprednjega dela mreže mora biti pritrjena ploskev z velikostjo mrežnega očesa najmanj 180 mm.

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 4 b (novo)

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| |
| Sprememba |
| Vsaj 40 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov lignjev (85 % ulova) (Lolignidae, Ommastrephidae). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaj 40 mm

Vsaj 40 mm

Celotno območje

Celotno območje

Usmerjeni ribolov lignjev (85 % ulova) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Usmerjeni ribolov lignjev (85 % ulova) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 6

Priloga V – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 16 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst. |
| | | Usmerjeni ribolov norveškega moliča. Za ribolov norveškega moliča mora biti pritrjena izločevalna rešetka z 
  22 mm
  razdalje med prečkami. |
| | | Usmerjeni ribolov
  Crangon crangon
  . Pritrjena mora biti izločevalna rešetka
  , sejalna mreža ali enakovredna selektivna naprava
  . |
| Sprememba |
| Vsaj 16 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst
  (80 % ulova)
  . |
| | | Usmerjeni ribolov norveškega moliča
  (50 % ulova)
  . Za ribolov norveškega moliča mora biti pritrjena izločevalna rešetka s 
  35 mm
  razdalje med prečkami. |
| | | Usmerjeni ribolov
  navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic (90 % ulova)
  . Pritrjena mora biti
  izločevalna mreža ali
  izločevalna rešetka
  v skladu z nacionalnimi predpisi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 16 mm

Celotno območje

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst.

Usmerjeni ribolov norveškega moliča. Za ribolov norveškega moliča mora biti pritrjena izločevalna rešetka z 
  22 mm
  razdalje med prečkami.

22 mm

Usmerjeni ribolov
  Crangon crangon
  . Pritrjena mora biti izločevalna rešetka
  , sejalna mreža ali enakovredna selektivna naprava
  .

Crangon crangon

, sejalna mreža ali enakovredna selektivna naprava

Sprememba

Sprememba

Vsaj 16 mm

Celotno območje

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst
  (80 % ulova)
  .

(80 % ulova)

Usmerjeni ribolov norveškega moliča
  (50 % ulova)
  . Za ribolov norveškega moliča mora biti pritrjena izločevalna rešetka s 
  35 mm
  razdalje med prečkami.

(50 % ulova)

35 mm

Usmerjeni ribolov
  navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic (90 % ulova)
  . Pritrjena mora biti
  izločevalna mreža ali
  izločevalna rešetka
  v skladu z nacionalnimi predpisi
  .

navadnih peščenih kozic in Ezopovih kozic (90 % ulova)

izločevalna mreža ali

v skladu z nacionalnimi predpisi

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del B – odstavek 2 – naslov

Priloga V – del B – odstavek 2 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže

| 2. | Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže |
| --- | --- |

2.

Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže

in viseče mreže

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del B – odstavek 2 – uvodni del

Priloga V – del B – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za Severno morje in Skagerrak/Kattegat veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže: | Za Severno morje in Skagerrak/Kattegat veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za Severno morje in Skagerrak/Kattegat veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže:

Za Severno morje in Skagerrak/Kattegat veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže
  :

in viseče mreže

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del C – odstavek 1 – točka 1.1

Priloga V – del C – odstavek 1 – točka 1.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.1 | Ribolov prave peščenke s katerim koli vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa vreče manj kot
  80 mm ali katero koli mirujočo mrežo z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm
  se prepove na geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.1

Ribolov prave peščenke s katerim koli vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa vreče manj kot
  80 mm ali katero koli mirujočo mrežo z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm
  se prepove na geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

80 mm ali katero koli mirujočo mrežo z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm

| 1.1 | Ribolov prave peščenke s katerim koli vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa vreče manj kot
  32 mm
  se prepove na geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: |
| --- | --- |

1.1

Ribolov prave peščenke s katerim koli vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa vreče manj kot
  32 mm
  se prepove na geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

32 mm

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del C – odstavek 2 – točka 2.2 – alinea 1

Priloga V – del C – odstavek 2 – točka 2.2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | plovila, katerih moč motorja ne presega 221 kW, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže ali danske potegalke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

plovila, katerih moč motorja ne presega 221 kW, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže ali danske potegalke;

| — | (Ne zadeva slovenske različice.) |
| --- | --- |

—

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del C – odstavek 2 – točka 2.2 – alinea 2

Priloga V – del C – odstavek 2 – točka 2.2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | plovila v paru, katerih skupna moč motorjev nikoli ne presega 221 kW, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže za vleko v paru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

plovila v paru, katerih skupna moč motorjev nikoli ne presega 221 kW, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže za vleko v paru;

| — | (Ne zadeva slovenske različice.) |
| --- | --- |

—

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del C – odstavek 2 – točka 2.2 – alinea 3

Priloga V – del C – odstavek 2 – točka 2.2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | plovilom, katerih moč motorja presega 221 kW, se dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež ali danskih potegalk, in plovilom v paru, katerih skupna moč motorja presega 221 kW, se dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež za vleko v paru, pod pogojem, da taka plovila ne izvajajo usmerjenega ribolova morske plošče in morskega lista ter spoštujejo ustrezna pravila glede velikosti mrežnega očesa iz dela B te priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

plovilom, katerih moč motorja presega 221 kW, se dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež ali danskih potegalk, in plovilom v paru, katerih skupna moč motorja presega 221 kW, se dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež za vleko v paru, pod pogojem, da taka plovila ne izvajajo usmerjenega ribolova morske plošče in morskega lista ter spoštujejo ustrezna pravila glede velikosti mrežnega očesa iz dela B te priloge.

| — | (Ne zadeva slovenske različice.) |
| --- | --- |

—

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del C – odstavek 6 – točka 6.2

Priloga V – del C – odstavek 6 – točka 6.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.2 | Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  ES
  ) št.
  2347/2002

   (1) na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  obdržijo
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote. Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 6.1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.2

Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  ES
  ) št.
  2347/2002

   (1) na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  obdržijo
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote. Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 6.1.

ES

2347/2002

1

obdržijo

| 6.2 | Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  EU
  )
  2016/2336 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1) na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  , katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote.
  Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.
  Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 6.1. |
| --- | --- |

6.2

Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  EU
  )
  2016/2336 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1) na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  , katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote.
  Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.
  Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 6.1.

EU

2016/2336 Evropskega parlamenta in Sveta

1

, katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži

Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del D – podnaslov

Priloga V – del D – podnaslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  kitov in delfinov
  v ICES razdelku IIIa in podobmočju IV | Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  morskih sesalcev
  v ICES razdelku IIIa in podobmočju IV |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  kitov in delfinov
  v ICES razdelku IIIa in podobmočju IV

kitov in delfinov

Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  morskih sesalcev
  v ICES razdelku IIIa in podobmočju IV

morskih sesalcev

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del D – odstavek 1 a (novo)

Priloga V – del D – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic

| 1. | V Severnem morju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |
| --- | --- |

1.

1.

V Severnem morju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

| 2. | Prostorski ukrepi se v Severnem morju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

2.

2.

Prostorski ukrepi se v Severnem morju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

| 3. | Pri ribolovu s plovili s parangali v Severnem morju se uporablja kombinacija znanstveno preizkušenih tehničnih rešitev, kot so plašilne vrvi, spremembe uteži za vrvi, nameščanje zaščit na trnke in nameščanje orodja parangala v času teme z najmanjšo osvetlitvijo krova, ki je nujna za varnost. Kombinacije se določijo na podlagi konfiguracij orodja in dovzetnih vrst, ki bi jih flote lahko ulovile. Specifikacije bi morale biti skladne s standardi, določenimi v mednarodno sprejetih smernicah. |
| --- | --- |

3.

3.

Pri ribolovu s plovili s parangali v Severnem morju se uporablja kombinacija znanstveno preizkušenih tehničnih rešitev, kot so plašilne vrvi, spremembe uteži za vrvi, nameščanje zaščit na trnke in nameščanje orodja parangala v času teme z najmanjšo osvetlitvijo krova, ki je nujna za varnost. Kombinacije se določijo na podlagi konfiguracij orodja in dovzetnih vrst, ki bi jih flote lahko ulovile. Specifikacije bi morale biti skladne s standardi, določenimi v mednarodno sprejetih smernicah.

| 4. | Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost blažilnih ukrepov, ki so bili vzpostavljeni, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom. |
| --- | --- |

4.

4.

Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost blažilnih ukrepov, ki so bili vzpostavljeni, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom.

Spremembe 306, 314, 315 in 356

Spremembe 306, 314, 315 in 356

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del E

Priloga V – del E

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | črtano |
| Z odstopanjem od člena 13 se ribolov z vlečno mrežo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVb in IVc pod pogoji, opredeljenimi v skladu z drugo alineo odstavka 1 člena 27 te uredbe glede značilnosti uporabljenega toka ter ukrepov nadzora in spremljanja, južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84: | |
| — | točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55o S, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Z odstopanjem od člena 13 se ribolov z vlečno mrežo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVb in IVc pod pogoji, opredeljenimi v skladu z drugo alineo odstavka 1 člena 27 te uredbe glede značilnosti uporabljenega toka ter ukrepov nadzora in spremljanja, južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Z odstopanjem od člena 13 se ribolov z vlečno mrežo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVb in IVc pod pogoji, opredeljenimi v skladu z drugo alineo odstavka 1 člena 27 te uredbe glede značilnosti uporabljenega toka ter ukrepov nadzora in spremljanja, južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

—

točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55o S,

točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55o

| — | vzhodno do zemljepisne širine 55o S, zemljepisne dolžine 5o V |
| --- | --- |

—

vzhodno do zemljepisne širine 55o S, zemljepisne dolžine 5o V

vzhodno do zemljepisne širine 55o

o

| — | severno od zemljepisne širine 56o S |
| --- | --- |

—

severno od zemljepisne širine 56o S

severno od zemljepisne širine 56o

| — | vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56o S |
| --- | --- |

—

vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56o S

vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56o

Sprememba 324

Sprememba 324

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 14

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Skuša (Scomber spp.) | 20 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Skuša (Scomber spp.)

20 cm

| Sprememba |
| --- |
| Skuša (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Skuša (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 15

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 20 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Atlantski sled (Clupea harengus)

20 cm

| Sprememba |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Atlantski sled (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 16

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Šur (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Šur (Trachurus spp.)

15 cm (3)

3

| Sprememba |
| --- |
| Šur (Trachurus spp.) | 15 cm (3)


  ,


   (3a) |

Sprememba

Sprememba

Šur (Trachurus spp.)

15 cm (3)


  ,


   (3a)

3

,

3a

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 17

Priloga VI – del A – tabela – vrstica 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Sardon (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ali 90 kosov na kilogram |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sardon (Engraulis encrasicolus)

12 cm ali 90 kosov na kilogram

| Sprememba |
| --- |
| Sardon (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ali 90 kosov na kilogram (1a) |

Sprememba

Sprememba

Sardon (Engraulis encrasicolus)

12 cm ali 90 kosov na kilogram (1a)

1a

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2

Priloga VI – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj
  120
   mm | Celotno območje | Ni pogojev |
| Sprememba |
| Vsaj
  100
   mm (1a) | Celotno območje | Ni pogojev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj
  120
   mm

120

Celotno območje

Ni pogojev

Sprememba

Sprememba

Vsaj
  100
   mm (1a)

100

1a

Celotno območje

Ni pogojev

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del B – odstavek 2 – naslov

Priloga VI – del B – odstavek 2 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže

| 2. | Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže |
| --- | --- |

2.

Osnovna velikost mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže

in viseče mreže

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del B – odstavek 2 – uvodni del

Priloga VI – del B – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za severozahodne vode veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže: | Za severozahodne vode veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za severozahodne vode veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže:

Za severozahodne vode veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za mirujoče mreže
  in viseče mreže
  :

in viseče mreže

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del B – odstavek 2 – tabela – vrstica 2

Priloga VI – del B – odstavek 2 – tabela – vrstica 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 120 mm (1) | Celotno območje | Ni pogojev |
| Sprememba |
| Vsaj 120 mm (1) | Celotno območje | Ni pogojev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 120 mm (1)

1

Celotno območje

Ni pogojev

Sprememba

Sprememba

Vsaj 120 mm (1)

1

Celotno območje

Ni pogojev

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del B – tabela – vrstica 4

Priloga VI – del B – tabela – vrstica 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 50 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst |
| Sprememba |
| Vsaj 50 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst
  (80 % ulova)
  . |
| | | Usmerjeni ribolov bradača (50 % ulova) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 50 mm

Celotno območje

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst

Sprememba

Sprememba

Vsaj 50 mm

Celotno območje

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst
  (80 % ulova)
  .

(80 % ulova)

Usmerjeni ribolov bradača (50 % ulova)

Usmerjeni ribolov bradača (50 % ulova)

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del C – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Priloga VI – del C – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsako leto od 1. januarja do 31. marca ter od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajati kakršno koli ribolovno dejavnost s kakršnim koli vlečnim orodjem ali mirujočimi mrežami v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: | Vsako leto od 1. januarja do 31. marca ter od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajati kakršno koli ribolovno dejavnost s kakršnim koli
  pridnenim
  vlečnim orodjem ali
  pridnenimi
  mirujočimi mrežami v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsako leto od 1. januarja do 31. marca ter od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajati kakršno koli ribolovno dejavnost s kakršnim koli vlečnim orodjem ali mirujočimi mrežami v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

Vsako leto od 1. januarja do 31. marca ter od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajati kakršno koli ribolovno dejavnost s kakršnim koli
  pridnenim
  vlečnim orodjem ali
  pridnenimi
  mirujočimi mrežami v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

pridnenim

pridnenimi

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del C – odstavek 3 – točka 3.2

Priloga VI – del C – odstavek 3 – točka 3.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2 | Z odstopanjem od točke 1 se v območju in v časovnem obdobju iz navedene točke dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež, če so na te vlečne mreže pritrjene selektivne naprave, ki jih je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).
  Če prilov trske, ulovljene s plovili katere koli države članice, ki deluje v območju, navedenem v točki 3.1, preseže 10 ton, ta plovila ne smejo več loviti v navedenem območju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2

Z odstopanjem od točke 1 se v območju in v časovnem obdobju iz navedene točke dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež, če so na te vlečne mreže pritrjene selektivne naprave, ki jih je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).
  Če prilov trske, ulovljene s plovili katere koli države članice, ki deluje v območju, navedenem v točki 3.1, preseže 10 ton, ta plovila ne smejo več loviti v navedenem območju.

Če prilov trske, ulovljene s plovili katere koli države članice, ki deluje v območju, navedenem v točki 3.1, preseže 10 ton, ta plovila ne smejo več loviti v navedenem območju.

| 3.2 | Z odstopanjem od točke 1 se v območju in v časovnem obdobju iz navedene točke dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež, če so na te vlečne mreže pritrjene selektivne naprave, ki jih je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). |
| --- | --- |

3.2

Z odstopanjem od točke 1 se v območju in v časovnem obdobju iz navedene točke dovoli uporaba pridnenih vlečnih mrež, če so na te vlečne mreže pritrjene selektivne naprave, ki jih je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del C – odstavek 9 – naslov

Priloga VI – del C – odstavek 9 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9. | Uporaba mirujočih mrež v razdelkih ICES Vb, VIa, VII b, c, j, k |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.

Uporaba mirujočih mrež v razdelkih ICES Vb, VIa, VII b, c, j, k

| 9. | Uporaba mirujočih mrež v razdelkih ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VII b, c
  , h
  , j, k |
| --- | --- |

9.

Uporaba mirujočih mrež v razdelkih ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VII b, c
  , h
  , j, k

VIb,

, h

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del C – odstavek 9 – točka 9.2

Priloga VI – del C – odstavek 9 – točka 9.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.2. | Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  ES
  ) št. 2347/2002
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  obdržijo
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote. Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 9.1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.2.

Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  ES
  ) št. 2347/2002
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  obdržijo
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote. Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 9.1.

ES

št. 2347/2002

obdržijo

| 9.2. | Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  EU
  )
  2016/2336
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  , katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote.
  Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.
  Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 9.1. |
| --- | --- |

9.2.

Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  EU
  )
  2016/2336
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  , katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote.
  Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.
  Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 9.1.

EU

2016/2336

, katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži

Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Sprememba 276

Sprememba 276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del D – odstavek 1 – naslov

Priloga VI – del D – odstavek 1 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  kitov in delfinov
  v razdelkih ICES
  VIa
  in VII
  d, e, f, g, h in j |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  kitov in delfinov
  v razdelkih ICES
  VIa
  in VII
  d, e, f, g, h in j

kitov in delfinov

VIa

d, e, f, g, h in j

| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  morskih sesalcev
  v razdelkih ICES
  VI
  in VII |
| --- | --- |

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  morskih sesalcev
  v razdelkih ICES
  VI
  in VII

morskih sesalcev

VI

Sprememba 277

Sprememba 277

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del D – odstavek 2 – točka 2.1 (novo)

Priloga VI – del D – odstavek 2 – točka 2.1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.1. | V severozahodnih vodah se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.

2.1.

V severozahodnih vodah se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

Sprememba 278

Sprememba 278

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del D – odstavek 2 – točka 2.2 (novo)

Priloga VI – del D – odstavek 2 – točka 2.2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.2. | Prostorski ukrepi se v severozahodnih vodah, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.

2.2.

Prostorski ukrepi se v severozahodnih vodah, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

Sprememba 279

Sprememba 279

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – del D – odstavek 2 – točka 2.3 (novo)

Priloga VI – del D – odstavek 2 – točka 2.3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.3. | Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost blažilnih ukrepov, ki so bili vzpostavljeni, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.3.

2.3.

Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost blažilnih ukrepov, ki so bili vzpostavljeni, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom.

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 15

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 20 cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Atlantski sled (Clupea harengus)

20 cm

| Sprememba |
| --- |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Sprememba

Sprememba

Atlantski sled (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 18

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Brancin (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Sprememba |
| Brancin (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Brancin (Dicentrarchus labrax)

42
   cm

42

Sprememba

Sprememba

Brancin (Dicentrarchus labrax)

36
   cm

36

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 23

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Kraljevska pokrovača (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Sprememba |
| Kraljevska pokrovača (Chlamys spp.,
  Mimachlamys spp.
  ) | 40 mm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Kraljevska pokrovača (Chlamys spp.)

40 mm

Sprememba

Sprememba

Kraljevska pokrovača (Chlamys spp.,
  Mimachlamys spp.
  )

Mimachlamys spp.

40 mm

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 26

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Japonska
  ladinka (
  Venerupis
  philippinarum) | 35 mm |
| Sprememba |
| Manilska
  ladinka (
  Ruditapes
  philippinarum) | 35 mm |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Japonska
  ladinka (
  Venerupis
  philippinarum)

Japonska

Venerupis

35 mm

Sprememba

Sprememba

Manilska
  ladinka (
  Ruditapes
  philippinarum)

Manilska

Ruditapes

35 mm

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 34

Priloga VII – del A – tabela – vrstica 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Hobotnica (Octopus vulgaris) | 750
  gramov (3) |
| Sprememba |
| Hobotnica (Octopus vulgaris) | 1 000
  gramov (3) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Hobotnica (Octopus vulgaris)

750
  gramov (3)

750

3

Sprememba

Sprememba

Hobotnica (Octopus vulgaris)

1 000
  gramov (3)

1 000

3

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del C – odstavek 4 – točka 4.2

Priloga VII – del C – odstavek 4 – točka 4.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.2. | Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  ES
  ) št.
  2347/2002
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  obdržijo
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote. Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2.

Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  ES
  ) št.
  2347/2002
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  obdržijo
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote. Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 1.

ES

2347/2002

obdržijo

| 4.2. | Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  EU
  )
  2016/2336
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  , katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote.
  Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.
  Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 1. |
| --- | --- |

4.2.

Prepove se usmerjeni ribolov globokomorskih morskih psov iz Priloge I k Uredbi (
  EU
  )
  2016/2336
  na območjih z zaznamovano globino manj kot 600 metrov. Ob nenamernem ulovu se globokomorski morski psi
  , katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži
  na krovu. Takšen ulov se iztovori in všteje v kvote.
  Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.
  Če naključni ulov globokomorskih morskih psov s plovili katere koli države članice presega 10 ton, ta plovila ne morejo več izkoristiti odstopanj, določenih v točki 1.

EU

2016/2336

, katerih ribolov pravo Unije izrecno prepoveduje, čim prej vrnejo v morje. Ulov vrst globokomorskih morskih psov, za katere veljajo omejitve ulova, se obdrži

Če država članica nima na voljo zadostne kvote, lahko Komisija uporabi člen 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del C – odstavek 4 – točka 4.2 a (novo)

Priloga VII – del C – odstavek 4 – točka 4.2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.2a. | Komisija lahko po posvetovanju s STECF sklene, da izključi nekatere ribolovne dejavnosti v območjih ICES VIII, IX in X iz področja uporabe odstavka 4.1, če se dokaže z informacijami, ki jih predložijo države članice, ali z izvajanjem konkretnih ukrepov upravljanja z uporabo regionalizacije, kar med drugim lahko zajema zmanjšanje števila plovil v tem območju ali skrajšanje obdobja ribolova itd., ali z večletnimi načrti, da imajo te vrste ribolova zelo nizko raven prilova ali zavržkov morskega psa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2a.

4.2a.

Komisija lahko po posvetovanju s STECF sklene, da izključi nekatere ribolovne dejavnosti v območjih ICES VIII, IX in X iz področja uporabe odstavka 4.1, če se dokaže z informacijami, ki jih predložijo države članice, ali z izvajanjem konkretnih ukrepov upravljanja z uporabo regionalizacije, kar med drugim lahko zajema zmanjšanje števila plovil v tem območju ali skrajšanje obdobja ribolova itd., ali z večletnimi načrti, da imajo te vrste ribolova zelo nizko raven prilova ali zavržkov morskega psa.

Sprememba 280

Sprememba 280

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del D – odstavek 1 – naslov

Priloga VII – del D – odstavek 1 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  kitov in delfinov
  v podobmočjih ICES VIII in
  IXa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  kitov in delfinov
  v podobmočjih ICES VIII in
  IXa

kitov in delfinov

IXa

| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  morskih sesalcev
  v podobmočjih ICES VIII in
  IX |
| --- | --- |

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova
  morskih sesalcev
  v podobmočjih ICES VIII in
  IX

morskih sesalcev

IX

Sprememba 281

Sprememba 281

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del D – odstavek 2 – točka 2.1 (novo)

Priloga VII – del D – odstavek 2 – točka 2.1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.1. | V jugozahodnih vodah se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.

2.1.

V jugozahodnih vodah se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

Sprememba 282

Sprememba 282

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del D – odstavek 2 – točka 2.2 (novo)

Priloga VII – del D – odstavek 2 – točka 2.2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.2. | Prostorski ukrepi se v jugozahodnih vodah, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.

2.2.

Prostorski ukrepi se v jugozahodnih vodah, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

Sprememba 283

Sprememba 283

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del D – odstavek 2 – točka 2.3 (novo)

Priloga VII – del D – odstavek 2 – točka 2.3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.3. | Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.3.

2.3.

Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom.

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – del B – odstavek 2 – tabela – vrstica 2

Priloga VIII – del B – odstavek 2 – tabela – vrstica 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 157 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov lososa |
| Sprememba |
| črtano | | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 157 mm

Vsaj 157 mm

Celotno območje

Celotno območje

Usmerjeni ribolov lososa

Usmerjeni ribolov lososa

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Sprememba 284

Sprememba 284

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – del D – odstavek 1 – naslov

Priloga VIII – del D – odstavek 1 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  kitov in delfinov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  kitov in delfinov

kitov in delfinov

| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  morskih sesalcev |
| --- | --- |

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  morskih sesalcev

morskih sesalcev

Sprememba 285

Sprememba 285

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – del D – odstavek 1 a (novo)

Priloga VIII – del D – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic

| 1.1. | V Baltskem morju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

V Baltskem morju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

| 1.2. | Prostorski ukrepi se v Baltskem morju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Prostorski ukrepi se v Baltskem morju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

| 1.3 | Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom.

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2

Priloga IX – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Kvadratasta mrežna očesa vreče vsaj 40 mm2 | Celotno območje | Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se kot alternativa kvadratastemu mrežnemu očesu vreče
  44
   mm lahko uporabljajo rombasta mrežna očesa vreče 50 mm (2). |
| Sprememba |
| Kvadratasta mrežna očesa vreče vsaj 40 mm2 | Celotno območje | Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se kot alternativa kvadratastemu mrežnemu očesu vreče
  40
   mm lahko uporabljajo rombasta mrežna očesa vreče 50 mm (2) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Kvadratasta mrežna očesa vreče vsaj 40 mm2

2

Celotno območje

Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se kot alternativa kvadratastemu mrežnemu očesu vreče
  44
   mm lahko uporabljajo rombasta mrežna očesa vreče 50 mm (2).

44

2

Sprememba

Sprememba

Kvadratasta mrežna očesa vreče vsaj 40 mm2

2

Celotno območje

Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se kot alternativa kvadratastemu mrežnemu očesu vreče
  40
   mm lahko uporabljajo rombasta mrežna očesa vreče 50 mm (2)

40

2

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del B – odstavek 2 a (novo)

Priloga IX – del B – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | Obstoječa odstopanja od določb iz odstavkov 1, 1a in 2 tega dela za obkroževalna orodja, ki se urejajo z načrtom upravljanja iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006 in so sprejeta v skladu s členom 9 navedene uredbe, ostanejo veljavna, če se v skladu s členom 18 te uredbe ne določi drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

Obstoječa odstopanja od določb iz odstavkov 1, 1a in 2 tega dela za obkroževalna orodja, ki se urejajo z načrtom upravljanja iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1967/2006 in so sprejeta v skladu s členom 9 navedene uredbe, ostanejo veljavna, če se v skladu s členom 18 te uredbe ne določi drugače.

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del C – odstavek 5

Priloga IX – del C – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prepovedano je imeti na krovu ali nastaviti več kot 250 vrš ali košar na plovilo za ribolov globokomorskih rakov
  (vključno z Plesionika spp., Pasiphaea spp. ali podobnimi vrstami)
  . | Prepovedano je imeti na krovu ali nastaviti več kot 250 vrš ali košar na plovilo za ribolov globokomorskih rakov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prepovedano je imeti na krovu ali nastaviti več kot 250 vrš ali košar na plovilo za ribolov globokomorskih rakov
  (vključno z Plesionika spp., Pasiphaea spp. ali podobnimi vrstami)
  .

(vključno z Plesionika spp., Pasiphaea spp. ali podobnimi vrstami)

Prepovedano je imeti na krovu ali nastaviti več kot 250 vrš ali košar na plovilo za ribolov globokomorskih rakov.

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del C – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

Priloga IX – del C – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ladjevja z zelo omejenim območjem delovanja, ki uporabljajo orodje za priobalni ribolov, imajo dovoljenje za ribolov globokomorskih rakov (vključno z Plesionika spp., Pasiphaea spp. ali podobnimi vrstami). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ladjevja z zelo omejenim območjem delovanja, ki uporabljajo orodje za priobalni ribolov, imajo dovoljenje za ribolov globokomorskih rakov (vključno z Plesionika spp., Pasiphaea spp. ali podobnimi vrstami).

Ladjevja z zelo omejenim območjem delovanja, ki uporabljajo orodje za priobalni ribolov, imajo dovoljenje za ribolov globokomorskih rakov (vključno z Plesionika spp., Pasiphaea spp. ali podobnimi vrstami).

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del C – odstavek 6 a (novo)

Priloga IX – del C – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a. | Omejitev ribolova s puško za podvodni ribolov



  Prepove se ribolov s puško za podvodni ribolov ob uporabi akvalunge ali ponoči od sončnega zahoda do sončnega vzhoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.

6a.

Omejitev ribolova s puško za podvodni ribolov

Prepove se ribolov s puško za podvodni ribolov ob uporabi akvalunge ali ponoči od sončnega zahoda do sončnega vzhoda.

Prepove se ribolov s puško za podvodni ribolov ob uporabi akvalunge ali ponoči od sončnega zahoda do sončnega vzhoda.

Sprememba 286

Sprememba 286

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del D – odstavek 1 – naslov

Priloga IX – del D – odstavek 1 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  kitov in delfinov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  kitov in delfinov

kitov in delfinov

| 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  morskih sesalcev |
| --- | --- |

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov
  morskih sesalcev

morskih sesalcev

Sprememba 287

Sprememba 287

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del D – odstavek 2 – točka 2.1 (novo)

Priloga IX – del D – odstavek 2 – točka 2.1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.1. | V Sredozemlju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.

2.1.

V Sredozemlju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

Sprememba 288

Sprememba 288

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del D – odstavek 2 – točka 2.2 (novo)

Priloga IX – del D – odstavek 2 – točka 2.2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.2. | Prostorski ukrepi se v Sredozemlju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.

2.2.

Prostorski ukrepi se v Sredozemlju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

Sprememba 289

Sprememba 289

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del D – odstavek 2 – točka 2.3 (novo)

Priloga IX – del D – odstavek 2 – točka 2.3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.3. | Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.3.

2.3.

Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom.

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2

Priloga X – del B – odstavek 1 – tabela – vrstica 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj
  50
   mm | Celotno območje | Kot alternativa
  se lahko
  uporabljajo
  kvadratasta
  mrežna očesa vreče velikosti
  40
   mm |
| Sprememba |
| Vsaj
  40
   mm | Celotno območje | Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se lahko
  kot alternativa
  kvadratastemu mrežnemu očesu vreče velikosti 40 mm
  uporabljajo
  rombasta
  mrežna očesa vreče velikosti
  50
   mm (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj
  50
   mm

50

Celotno območje

Kot alternativa
  se lahko
  uporabljajo
  kvadratasta
  mrežna očesa vreče velikosti
  40
   mm

se lahko

kvadratasta

40

Sprememba

Sprememba

Vsaj
  40
   mm

40

Celotno območje

Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se lahko
  kot alternativa
  kvadratastemu mrežnemu očesu vreče velikosti 40 mm
  uporabljajo
  rombasta
  mrežna očesa vreče velikosti
  50
   mm (1a)

  .

Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila se lahko

kvadratastemu mrežnemu očesu vreče velikosti 40 mm

rombasta

50

1a

.

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – del B – odstavek 2 – tabela – vrstica 2

Priloga X – del B – odstavek 2 – tabela – vrstica 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 400 mm | Celotno območje | Usmerjeni
  ribolov romba |
| Sprememba |
| Vsaj 400 mm | Celotno območje | Ribolov romba
  s pridnenimi zabodnimi mrežami |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 400 mm

Celotno območje

Usmerjeni
  ribolov romba

Usmerjeni

Sprememba

Sprememba

Vsaj 400 mm

Celotno območje

Ribolov romba
  s pridnenimi zabodnimi mrežami

s pridnenimi zabodnimi mrežami

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – del C

Priloga X – del C

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Del C | črtano |
| Zaprta ali omejena območja | |
| Sezonska zapora za zaščito romba | |
| Usmerjeni ribolov, pretovarjanje, iztovarjanje in prva prodaja romba se dovolijo od 15. aprila do 15. junija vsako leto v vodah Unije v Črnem morju. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Del C

Del C

črtano

črtano

Zaprta ali omejena območja

Zaprta ali omejena območja

Sezonska zapora za zaščito romba

Sezonska zapora za zaščito romba

Usmerjeni ribolov, pretovarjanje, iztovarjanje in prva prodaja romba se dovolijo od 15. aprila do 15. junija vsako leto v vodah Unije v Črnem morju.

Usmerjeni ribolov, pretovarjanje, iztovarjanje in prva prodaja romba se dovolijo od 15. aprila do 15. junija vsako leto v vodah Unije v Črnem morju.

Sprememba 290

Sprememba 290

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del D – odstavek 1 a (novo)

Priloga IX – del D – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic

| 1a.1. | V Črnem morju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

V Črnem morju se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

| 1a.2. | Prostorski ukrepi se v Črnem morju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Prostorski ukrepi se v Črnem morju, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

| 1a.3. | Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Države članice spremljajo in ocenjujejo učinkovitost sprejetih blažilnih ukrepov, tudi v zvezi z ulovom iz ribolova in ribolovnim naporom.

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI – del A – naslov

Priloga XI – del A – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Osnovna velikost mrežnega očesa za vlečno orodje | 1. | Osnovna velikost mrežnega očesa za vlečno orodje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Osnovna velikost mrežnega očesa za vlečno orodje

1.

1.

Osnovna velikost mrežnega očesa za vlečno orodje

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI – del A – odstavek 1 – uvodni del

Priloga XI – del A – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za
  najbolj oddaljene regije
  veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa vreče: | Za
  vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku
  veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa vreče: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za
  najbolj oddaljene regije
  veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa vreče:

najbolj oddaljene regije

Za
  vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku
  veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa vreče:

vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI – del A – tabela – vrstica 3

Priloga XI – del A – tabela – vrstica 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 45 mm | Vse vode ob obali francoskega departmaja Gvajana, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije | Usmerjeni ribolov kozic (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) |
| Sprememba |
| Vsaj 45 mm | Vse vode ob obali francoskega departmaja Gvajana, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije | Usmerjeni ribolov kozic (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % ulova) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 45 mm

Vse vode ob obali francoskega departmaja Gvajana, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije

Usmerjeni ribolov kozic (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)

Sprememba

Sprememba

Vsaj 45 mm

Vse vode ob obali francoskega departmaja Gvajana, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije

Usmerjeni ribolov kozic (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % ulova)

(15 % ulova)

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI – del A – tabela – vrstica 4

Priloga XI – del A – tabela – vrstica 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Vsaj 14 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst z obkroževalnimi mrežami |
| Sprememba |
| črtano | | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Vsaj 14 mm

Vsaj 14 mm

Celotno območje

Celotno območje

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst z obkroževalnimi mrežami

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst z obkroževalnimi mrežami

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI – del A – odstavek 1 a (novo)

Priloga XI – del A – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Osnovna velikost mrežnega očesa za zaporne plavarice |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Osnovna velikost mrežnega očesa za zaporne plavarice

Za vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za zaporne plavarice:

Za vode Unije v Indijskem oceanu in zahodnem Atlantiku veljajo naslednje velikosti mrežnega očesa za zaporne plavarice:

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI – del A – odstavek 1 a – tabela (novo)

Priloga XI – del A – odstavek 1 a – tabela (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| |
| Sprememba |
| Velikost mrežnega očesa | Geografska območja | Pogoji |
| Vsaj 14 mm | Celotno območje | Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst z zapornimi plavaricami |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Velikost mrežnega očesa

Velikost mrežnega očesa

Geografska območja

Geografska območja

Pogoji

Pogoji

Vsaj 14 mm

Vsaj 14 mm

Celotno območje

Celotno območje

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst z zapornimi plavaricami

Usmerjeni ribolov malih pelagičnih vrst z zapornimi plavaricami

Sprememba 291

Sprememba 291

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – del B a (novo)

Priloga IX – del B a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Del Ba. |
| | Blažilni ukrepi za občutljive vrste |
| | 1. | Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov morskih sesalcev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Del Ba.

Del Ba.

Blažilni ukrepi za občutljive vrste

Blažilni ukrepi za občutljive vrste

1.

1.

Ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov morskih sesalcev

| 1.1. | Če v najbolj oddaljenih regijah dokazano prihaja do prilova, bi bilo treba plovilom prepovedati uporabo mirujočih mrež, visečih mrež, pelagičnih vlečnih mrež ali vlečnih mrež z visoko navpično odprtino oziroma drugih ribolovnih metod, če istočasno ne uporabljajo dokazane blažilne tehnologije. Izjema bi moralo biti le ribištvo z dokazano zanemarljivim kumulativnim prilovom. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Če v najbolj oddaljenih regijah dokazano prihaja do prilova, bi bilo treba plovilom prepovedati uporabo mirujočih mrež, visečih mrež, pelagičnih vlečnih mrež ali vlečnih mrež z visoko navpično odprtino oziroma drugih ribolovnih metod, če istočasno ne uporabljajo dokazane blažilne tehnologije. Izjema bi moralo biti le ribištvo z dokazano zanemarljivim kumulativnim prilovom.

| 1.2. | Točka 1 se ne uporablja za ribolovne operacije, ki se opravljajo zgolj za namene znanstvenih preiskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod vodstvom zadevne države članice ali držav članic, njihov cilj pa je razvijanje novih tehničnih ukrepov za zmanjšanje naključnega ulova oziroma ubijanja kitov in delfinov. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Točka 1 se ne uporablja za ribolovne operacije, ki se opravljajo zgolj za namene znanstvenih preiskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod vodstvom zadevne države članice ali držav članic, njihov cilj pa je razvijanje novih tehničnih ukrepov za zmanjšanje naključnega ulova oziroma ubijanja kitov in delfinov.

| 1.3. | Države članice v okviru namenskih letnih programov spremljanja s pomočjo znanstvenih študij ali pilotnih projektov spremljajo in ocenjujejo učinkovitost blažilnih naprav, kot je opisano v točki 1.1, pri zadevnih vrstah ribolova in območjih. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Države članice v okviru namenskih letnih programov spremljanja s pomočjo znanstvenih študij ali pilotnih projektov spremljajo in ocenjujejo učinkovitost blažilnih naprav, kot je opisano v točki 1.1, pri zadevnih vrstah ribolova in območjih.

| 2. | Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic |
| --- | --- |

2.

2.

Ukrepi za čim večje zmanjšanje naključnih ulovov morskih ptic

| 2.1. | V najbolj oddaljenih regijah se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

V najbolj oddaljenih regijah se ustanovijo programi znanstvenih raziskav, da bi opredelili prekrivanje občutljivih vrst z ribolovnim orodjem in ribolovnim naporom ter določili tehnične rešitve za ribolovno orodje.

| 2.2. | Prostorski ukrepi se v najbolj oddaljenih regijah, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Prostorski ukrepi se v najbolj oddaljenih regijah, kjer so bila z znanstvenimi raziskavami opredeljena območja, na katerih se občutljive morske ptice nenamerno ulovijo, uporabljajo, dokler jih ne bo mogoče nadomestiti z drugimi tehničnimi ukrepi.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

18

Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(19)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

19

(20)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

20

(19)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

19

(20)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

20

(21)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

21

(21)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

21

(1a)  
  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

1a

Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

(1a)  
  Direktiva Sveta z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic 79/409/EGS (UL L 103, 25.4.1979, str. 1).

1a

Direktiva Sveta z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic 79/409/EGS (UL L 103, 25.4.1979, str. 1).

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

29

(30)  Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 (UL L 248, 22.9.2007, str. 1).

30

(31)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

31

(32)  
  Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 347, 30.12.2011, str. 44).

32

Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 347, 30.12.2011, str. 44).

(33)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

33

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

29

(30)  Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 (UL L 248, 22.9.2007, str. 1).

30

(31)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

31

(33)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

33

(34)  Razdelki ICES (Mednarodni sveta za raziskovanje morja) so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

34

(34)  Razdelki ICES (Mednarodni sveta za raziskovanje morja) so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

34

(40)  
  Uredba Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 v zvezi z določanjem velikosti mrežnega očesa in ocenjevanjem debeline vrvice ribiških mrež (UL L 151, 11.6.2008, str. 5).

40

Uredba Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 v zvezi z določanjem velikosti mrežnega očesa in ocenjevanjem debeline vrvice ribiških mrež (UL L 151, 11.6.2008, str. 5).

(1a)  
  Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (UL L 157, 20.6.2017, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (UL L 157, 20.6.2017, str. 1).

(*1)  
  Če bo ta pristop sprejet, bodo členi 35–41 spremenjeni med pogajanji s Svetom po opredelitvi ukrepov, ki bodo še naprej veljali po zgoraj navedenem datumu.

*1

Če bo ta pristop sprejet, bodo členi 35–41 spremenjeni med pogajanji s Svetom po opredelitvi ukrepov, ki bodo še naprej veljali po zgoraj navedenem datumu.

(1a)  
  Uredba Komisije (ES) št. 494/2002 z dne 19. marca 2002 o vzpostavljanju dodatnih tehničnih ukrepov za obnovitev staleža osliča v podobmočjih III, IV, V, VI in VII ICES in razdelkih VIII a, b, d, e ICES (UL L 77, 20.3.2002, str. 8).

1a

Uredba Komisije (ES) št. 494/2002 z dne 19. marca 2002 o vzpostavljanju dodatnih tehničnih ukrepov za obnovitev staleža osliča v podobmočjih III, IV, V, VI in VII ICES in razdelkih VIII a, b, d, e ICES (UL L 77, 20.3.2002, str. 8).

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  V podrazdelku Kattegat se pritrdi ploskev s kvadrastimi mrežnimi očesi velikosti 120 mm (pri ribolovu z vlečno mrežo v obdobju od 1. oktobra do 31. decembra in pri ribolovu z zapornimi plavaricami v obdobju od 1. avgusta do 31. oktobra).

1a

V podrazdelku Kattegat se pritrdi ploskev s kvadrastimi mrežnimi očesi velikosti 120 mm (pri ribolovu z vlečno mrežo v obdobju od 1. oktobra do 31. decembra in pri ribolovu z zapornimi plavaricami v obdobju od 1. avgusta do 31. oktobra).

(1)  
  Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6).

1

Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6).

(1)  
  Uredba (EU) 2016/2336 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 (UL L 354, 23.12.2016, str. 1).

1

Uredba (EU) 2016/2336 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 (UL L 354, 23.12.2016, str. 1).

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meja 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meja 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(3)  V vodah Unije v podobmočjih ICES V, VI južno od 56o S in VII, razen v razdelkih ICES VIId, e, f, se uporablja najmanjša referenčna velikost ohranjanja 130 mm.

3

o

(3)  V vodah Unije v podobmočjih ICES V, VI južno od 56o S in VII, razen v razdelkih ICES VIId, e, f, se uporablja najmanjša referenčna velikost ohranjanja 130 mm.

3

o

(3a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

3a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(1a)  
  Se postopno uvede v dveh letih po začetku veljave te uredbe. Za razdelka ICES VIId in VIIe se uporablja velikost mrežnega očesa najmanj 100 mm.

1a

Se postopno uvede v dveh letih po začetku veljave te uredbe. Za razdelka ICES VIId in VIIe se uporablja velikost mrežnega očesa najmanj 100 mm.

(1)  
  Za usmerjeni ribolov morske spake (30 % ulova) se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 220 mm. Za usmerjeni ribolov polaka in osliča (50 % ulova) v razdelkih ICES VIId in VIIe se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 110 mm.

1

Za usmerjeni ribolov morske spake (30 % ulova) se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 220 mm. Za usmerjeni ribolov polaka in osliča (50 % ulova) v razdelkih ICES VIId in VIIe se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 110 mm.

(1)  
  Za usmerjeni ribolov morske spake (30 % ulova) se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 220 mm. Za usmerjeni ribolov polaka in osliča (50 % ulova) v razdelkih ICES VIId in VIIe se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 110 mm.

1

Za usmerjeni ribolov morske spake (30 % ulova) se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 220 mm. Za usmerjeni ribolov polaka in osliča (50 % ulova) v razdelkih ICES VIId in VIIe se uporablja velikost mrežnega očesa vsaj 110 mm.

(1a)  
  Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

1a

Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za sardele, sardone, slede, šure in skuše se ne uporabljajo v okviru 10 % žive teže skupnega ulova vsake od naštetih vrst, ki se hrani na krovu.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Odstotek podmernih sardel, sardonov, sledov, šurov ali skuš se izračuna kot delež žive teže vseh morskih organizmov na krovu po sortiranju ali ob iztovoru.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

Ta odstotek se izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. Med pretovarjanjem, iztovarjanjem, prevozom, shranjevanjem, razstavljanjem ali prodajo se meje 10 % ne sme preseči.

(3)  V vseh vodah v navedenem delu vzhodnega srednjega Atlantika, ki vključuje razdelke 34.1.1, 34.1.2 in 34.1.3 ter podobmočje 34.2.0 ribolovne cone 34 regije CECAF, se uporablja teža brez drobovja 450 gramov.

3

(3)  V vseh vodah v navedenem delu vzhodnega srednjega Atlantika, ki vključuje razdelke 34.1.1, 34.1.2 in 34.1.3 ter podobmočje 34.2.0 ribolovne cone 34 regije CECAF, se uporablja teža brez drobovja 450 gramov.

3

(2)  Na krovu je dovoljeno imeti ali uporabljati samo en tip mreže (bodisi 40-milimetrska kvadratasta mrežna očesa bodisi 50-milimetrska rombasta mrežna očesa).

2

(2)  Na krovu je dovoljeno imeti ali uporabljati samo en tip mreže (bodisi 40-milimetrska kvadratasta mrežna očesa bodisi 50-milimetrska rombasta mrežna očesa).

2

(1a)  
  Na krovu je dovoljeno imeti ali uporabljati samo eno vrsto mreže (bodisi s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 40 mm bodisi z rombastimi mrežnimi očesi velikosti 50 mm).

1a

Na krovu je dovoljeno imeti ali uporabljati samo eno vrsto mreže (bodisi s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 40 mm bodisi z rombastimi mrežnimi očesi velikosti 50 mm).

---

Sreda, 17. januar 2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo (prenovitev) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prenovitev)

(2018/C 458/12)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Zato je potreben učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Unije, predvsem glede neširjenja orožja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Zato je potreben učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Unije, predvsem glede neširjenja orožja.

| (3) | Zato je potreben učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Unije, predvsem glede neširjenja orožja
  in človekovih pravic
  . |
| --- | --- |

(3)

Zato je potreben učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Unije, predvsem glede neširjenja orožja
  in človekovih pravic
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Zaradi pojava novih kategorij
  blaga z dvojno rabo ter v odgovor
  za
  pozive Evropskega parlamenta in
  znake
  , da so
  nekatere tehnologije
  za kibernetski nadzor
  , izvožene iz Unije,
  zlorabile osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za usmerjanje ali izvajanje
  resnih
  kršitev človekovih
  pravic
  ali mednarodnega humanitarnega prava v 
  oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji
  , je treba nadzorovati izvoz
  teh tehnologij za zaščito javne varnosti in vrednot
  . Ti ukrepi bi
  morali biti sorazmerni
  . Ne bi smeli preprečevati izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, ki se uporablja v zakonite namene, vključno s kazenskim pregonom in raziskavami internetne varnosti. Komisija
  bo
  v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi
  razvila
  smernice za podporo praktičnih načinov uporabe tega nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Zaradi pojava novih kategorij
  blaga z dvojno rabo ter v odgovor
  za
  pozive Evropskega parlamenta in
  znake
  , da so
  nekatere tehnologije
  za kibernetski nadzor
  , izvožene iz Unije,
  zlorabile osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za usmerjanje ali izvajanje
  resnih
  kršitev človekovih
  pravic
  ali mednarodnega humanitarnega prava v 
  oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji
  , je treba nadzorovati izvoz
  teh tehnologij za zaščito javne varnosti in vrednot
  . Ti ukrepi bi
  morali biti sorazmerni
  . Ne bi smeli preprečevati izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, ki se uporablja v zakonite namene, vključno s kazenskim pregonom in raziskavami internetne varnosti. Komisija
  bo
  v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi
  razvila
  smernice za podporo praktičnih načinov uporabe tega nadzora.

| (5) | Nekatero blago za kibernetski nadzor se je pojavilo kot nova kategorija
  blaga z dvojno rabo
  , ki se uporablja za neposredno ogrožanje človekovih pravic, tudi pravice do zasebnosti in do varstva podatkov, svobode izražanja
  ter
  svobode zbiranja in združevanja, in sicer s spremljanjem ali pridobivanjem podatkov brez pridobitve posebnega, informiranega in nedvoumnega soglasja lastnika podatkov in/ali z onesposobitvijo ali poškodovanjem ciljnega sistema.
   V odgovor
  na
  pozive Evropskega parlamenta in
  dokaze
  , da so
  nekatero blago
  za kibernetski nadzor zlorabile osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za usmerjanje ali izvajanje kršitev
  mednarodnega prava o
  človekovih
  pravicah
  ali mednarodnega humanitarnega prava v 
  državah, v katerih prihaja do takšnih kršitev
  , je treba nadzorovati izvoz
  tega blaga. Nadzor bi moral temeljiti na jasno opredeljenih merilih
  . Ti ukrepi
  ne
  bi
  smeli presegati tega, kar je nujno in sorazmerno
  . Ne bi smeli preprečevati izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, ki se uporablja v zakonite namene, vključno s kazenskim pregonom in raziskavami internetne
  in omrežne
  varnosti
  za namene odobrenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost
  . Komisija
  bi morala po začetku veljavnosti te uredbe
  v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi
  dati na voljo
  smernice za podporo praktičnih načinov uporabe tega nadzora.
  Resne kršitve človekovih pravic se nanašajo na situacije, opisane v točki 2.6 Oddelka 2 Poglavja 2 Navodil za uporabnike za Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP

   (1a)

  , kot jih je potrdil Svet za zunanje zadeve 20. julija 2015. |
| --- | --- |

(5)

Nekatero blago za kibernetski nadzor se je pojavilo kot nova kategorija
  blaga z dvojno rabo
  , ki se uporablja za neposredno ogrožanje človekovih pravic, tudi pravice do zasebnosti in do varstva podatkov, svobode izražanja
  ter
  svobode zbiranja in združevanja, in sicer s spremljanjem ali pridobivanjem podatkov brez pridobitve posebnega, informiranega in nedvoumnega soglasja lastnika podatkov in/ali z onesposobitvijo ali poškodovanjem ciljnega sistema.
   V odgovor
  na
  pozive Evropskega parlamenta in
  dokaze
  , da so
  nekatero blago
  za kibernetski nadzor zlorabile osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za usmerjanje ali izvajanje kršitev
  mednarodnega prava o
  človekovih
  pravicah
  ali mednarodnega humanitarnega prava v 
  državah, v katerih prihaja do takšnih kršitev
  , je treba nadzorovati izvoz
  tega blaga. Nadzor bi moral temeljiti na jasno opredeljenih merilih
  . Ti ukrepi
  ne
  bi
  smeli presegati tega, kar je nujno in sorazmerno
  . Ne bi smeli preprečevati izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, ki se uporablja v zakonite namene, vključno s kazenskim pregonom in raziskavami internetne
  in omrežne
  varnosti
  za namene odobrenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost
  . Komisija
  bi morala po začetku veljavnosti te uredbe
  v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi
  dati na voljo
  smernice za podporo praktičnih načinov uporabe tega nadzora.
  Resne kršitve človekovih pravic se nanašajo na situacije, opisane v točki 2.6 Oddelka 2 Poglavja 2 Navodil za uporabnike za Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP

   (1a)

  , kot jih je potrdil Svet za zunanje zadeve 20. julija 2015.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zato je tudi primerno
  pregledati opredelitev blaga z dvojno rabo in
  opredeliti
  tehnologijo
  za kibernetski nadzor. Pojasniti je treba tudi, da merila za ocenjevanje nadzora izvoza blaga
  z dvojno rabo vključujejo vprašanja
  v 
  zvezi
  z 
  njihovo morebitno zlorabo
  v 
  povezavi s terorističnimi dejanji ali kršitvami človekovih pravic
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zato je tudi primerno
  pregledati opredelitev blaga z dvojno rabo in
  opredeliti
  tehnologijo
  za kibernetski nadzor. Pojasniti je treba tudi, da merila za ocenjevanje nadzora izvoza blaga
  z dvojno rabo vključujejo vprašanja
  v 
  zvezi
  z 
  njihovo morebitno zlorabo
  v 
  povezavi s terorističnimi dejanji ali kršitvami človekovih pravic
  .

| (6) | Zato je tudi primerno opredeliti
  predmete
  za kibernetski nadzor. Pojasniti je treba tudi, da merila za ocenjevanje nadzora izvoza blaga
  za kibernetski nadzor upoštevajo neposredni in posredni vpliv tega blaga na človekove pravice, kakor je navedeno v Navodilih za uporabnike k Skupnemu stališču Sveta 2008/944/SZVP. Ustanoviti bi bilo treba tehnično delovno skupino za pripravo meril za ocenjevanje, in sicer
  v 
  sodelovanju
  z 
  Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in delovno skupino Sveta za človekove pravice (COHOM). Poleg tega bi bilo treba v njenem okviru vzpostaviti neodvisno skupino strokovnjakov. Merila za ocenjevanje bi morala biti javno in preprosto dostopna. |
| --- | --- |

(6)

Zato je tudi primerno opredeliti
  predmete
  za kibernetski nadzor. Pojasniti je treba tudi, da merila za ocenjevanje nadzora izvoza blaga
  za kibernetski nadzor upoštevajo neposredni in posredni vpliv tega blaga na človekove pravice, kakor je navedeno v Navodilih za uporabnike k Skupnemu stališču Sveta 2008/944/SZVP. Ustanoviti bi bilo treba tehnično delovno skupino za pripravo meril za ocenjevanje, in sicer
  v 
  sodelovanju
  z 
  Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in delovno skupino Sveta za človekove pravice (COHOM). Poleg tega bi bilo treba v njenem okviru vzpostaviti neodvisno skupino strokovnjakov. Merila za ocenjevanje bi morala biti javno in preprosto dostopna.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Z namenom opredeliti tehnologijo za kibernetski nadzor bi moralo blago, ki ga zajema ta uredba, vključevati opremo za prestrezanje komunikacij, zlonamerno programsko opremo, centre za spremljanje, sisteme za zakonito prestrezanje in sisteme za zadržanje podatkov, ki so povezani s takšnimi sistemi za prestrezanje, naprave za dekodiranje šifriranja, reševanje trdih diskov, izogibanje geslom in analizo biometričnih podatkov, pa tudi nadzorne sisteme, ki delujejo v omrežju IP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Z namenom opredeliti tehnologijo za kibernetski nadzor bi moralo blago, ki ga zajema ta uredba, vključevati opremo za prestrezanje komunikacij, zlonamerno programsko opremo, centre za spremljanje, sisteme za zakonito prestrezanje in sisteme za zadržanje podatkov, ki so povezani s takšnimi sistemi za prestrezanje, naprave za dekodiranje šifriranja, reševanje trdih diskov, izogibanje geslom in analizo biometričnih podatkov, pa tudi nadzorne sisteme, ki delujejo v omrežju IP.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Pri merilih za ocenjevanje človekovih pravic je treba upoštevati Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Resolucijo Sveta OZN za človekove pravice o pravici do zasebnosti z dne 23. marca 2017, Vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira OZN za varovanje, spoštovanje in pomoč, Poročilo posebnega poročevalca za pravico do zasebnosti z dne 24. marca 2017, Poročilo posebnega poročevalca za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 21. februarja 2017 in sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Zaharov proti Rusiji z dne 4. decembra 2015. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Pri merilih za ocenjevanje človekovih pravic je treba upoštevati Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Resolucijo Sveta OZN za človekove pravice o pravici do zasebnosti z dne 23. marca 2017, Vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira OZN za varovanje, spoštovanje in pomoč, Poročilo posebnega poročevalca za pravico do zasebnosti z dne 24. marca 2017, Poročilo posebnega poročevalca za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 21. februarja 2017 in sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Zaharov proti Rusiji z dne 4. decembra 2015.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (Splošna uredba o varstvu podatkov) od upravljavcev in obdelovalcev varstva podatkov zahteva, da izvedejo tehnične ukrepe za zagotovitev ravni varnosti, ki bo ustrezna tveganju obdelave, vključno s šifriranjem osebnih podatkov. Ker ta uredba navaja, da velja za obdelavo osebnih podatkov ne glede na to, ali obdelava poteka v Uniji ali ne, je prisotna visoka spodbuja za Unijo, da kriptografsko blago odstrani s kontrolnega seznama, da bi olajšala izvajanje Splošne uredbe o varstvu podatkov in povečala konkurenčnost evropskih podjetij v zvezi s tem. Poleg tega je sedanja raven nadzora nad šifriranjem v nasprotju z dejstvom, da je šifriranje eno ključnih sredstev, s katerimi se zagotavlja zaščita podatkov državljanov, podjetij in vlad pred zločinci in drugimi zlonamernimi akterji; se zagotavlja dostop do storitev, ki so ključne za delovanje enotnega digitalnega trga; in omogoča varna komunikacija, ki je nujno za zaščito pravice do zasebnosti, pravice do varstva podatkov in svobode izražanja, zlasti zagovornikov človekovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  (Splošna uredba o varstvu podatkov) od upravljavcev in obdelovalcev varstva podatkov zahteva, da izvedejo tehnične ukrepe za zagotovitev ravni varnosti, ki bo ustrezna tveganju obdelave, vključno s šifriranjem osebnih podatkov. Ker ta uredba navaja, da velja za obdelavo osebnih podatkov ne glede na to, ali obdelava poteka v Uniji ali ne, je prisotna visoka spodbuja za Unijo, da kriptografsko blago odstrani s kontrolnega seznama, da bi olajšala izvajanje Splošne uredbe o varstvu podatkov in povečala konkurenčnost evropskih podjetij v zvezi s tem. Poleg tega je sedanja raven nadzora nad šifriranjem v nasprotju z dejstvom, da je šifriranje eno ključnih sredstev, s katerimi se zagotavlja zaščita podatkov državljanov, podjetij in vlad pred zločinci in drugimi zlonamernimi akterji; se zagotavlja dostop do storitev, ki so ključne za delovanje enotnega digitalnega trga; in omogoča varna komunikacija, ki je nujno za zaščito pravice do zasebnosti, pravice do varstva podatkov in svobode izražanja, zlasti zagovornikov človekovih pravic.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Pojasniti in uskladiti bi bilo treba področje uporabe „vsezajemajočega nadzora“, ki se v določenih okoliščinah uporablja za blago
  z dvojno rabo
  , ki ni zajeto na seznamu
  , pri tem pa bi bilo treba upoštevati tveganje terorističnih dejanj in kršitev človekovih pravic
  . Z ustrezno izmenjavo informacij in posvetovanji o „vsezajemajočem nadzoru“ bi se moral zagotoviti učinkovit in dosleden nadzor v vsej Uniji.
  Ciljno usmerjen „vsezajemajoči nadzor“ bi se moral pod določenimi pogoji izvajati tudi pri izvozu tehnologije za kibernetski nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Pojasniti in uskladiti bi bilo treba področje uporabe „vsezajemajočega nadzora“, ki se v določenih okoliščinah uporablja za blago
  z dvojno rabo
  , ki ni zajeto na seznamu
  , pri tem pa bi bilo treba upoštevati tveganje terorističnih dejanj in kršitev človekovih pravic
  . Z ustrezno izmenjavo informacij in posvetovanji o „vsezajemajočem nadzoru“ bi se moral zagotoviti učinkovit in dosleden nadzor v vsej Uniji.
  Ciljno usmerjen „vsezajemajoči nadzor“ bi se moral pod določenimi pogoji izvajati tudi pri izvozu tehnologije za kibernetski nadzor.

| (9) | Pojasniti in uskladiti bi bilo treba področje uporabe „vsezajemajočega nadzora“, ki se v določenih okoliščinah uporablja za blago
  za kibernetski nadzor
  , ki ni zajeto na seznamu. Z ustrezno izmenjavo informacij in posvetovanji o „vsezajemajočem nadzoru“ bi se moral zagotoviti učinkovit in dosleden nadzor v vsej Uniji.
  Izmenjava informacij bi morala zajemati podporo za razvoj javne platforme in zbiranje informacij iz zasebnega sektorja, javnih zavodov ter organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

(9)

Pojasniti in uskladiti bi bilo treba področje uporabe „vsezajemajočega nadzora“, ki se v določenih okoliščinah uporablja za blago
  za kibernetski nadzor
  , ki ni zajeto na seznamu. Z ustrezno izmenjavo informacij in posvetovanji o „vsezajemajočem nadzoru“ bi se moral zagotoviti učinkovit in dosleden nadzor v vsej Uniji.
  Izmenjava informacij bi morala zajemati podporo za razvoj javne platforme in zbiranje informacij iz zasebnega sektorja, javnih zavodov ter organizacij civilne družbe.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Opredelitev posrednika bi bilo treba pregledati, da se prepreči izogibanje nadzoru nad izvajanjem posredniških storitev s strani oseb, ki spadajo pod pristojnost Unije. Nadzor nad izvajanjem posredniških storitev bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi njegova učinkovita in dosledna uporaba v vsej Uniji, uporabljati pa bi se moral tudi za preprečevanje
  terorističnih dejanj in
  kršitev človekovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Opredelitev posrednika bi bilo treba pregledati, da se prepreči izogibanje nadzoru nad izvajanjem posredniških storitev s strani oseb, ki spadajo pod pristojnost Unije. Nadzor nad izvajanjem posredniških storitev bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi njegova učinkovita in dosledna uporaba v vsej Uniji, uporabljati pa bi se moral tudi za preprečevanje
  terorističnih dejanj in
  kršitev človekovih pravic.

| (10) | Opredelitev posrednika bi bilo treba pregledati, da se prepreči izogibanje nadzoru nad izvajanjem posredniških storitev s strani oseb, ki spadajo pod pristojnost Unije. Nadzor nad izvajanjem posredniških storitev bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi njegova učinkovita in dosledna uporaba v vsej Uniji, uporabljati pa bi se moral tudi za preprečevanje kršitev človekovih pravic. |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev posrednika bi bilo treba pregledati, da se prepreči izogibanje nadzoru nad izvajanjem posredniških storitev s strani oseb, ki spadajo pod pristojnost Unije. Nadzor nad izvajanjem posredniških storitev bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi njegova učinkovita in dosledna uporaba v vsej Uniji, uporabljati pa bi se moral tudi za preprečevanje kršitev človekovih pravic.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je bilo pojasnjeno, da je izvajanje storitev tehnične pomoči, ki vključuje prehajanje državne meje, v pristojnosti Unije. Zato je primerno pojasniti nadzor, ki se uporablja za storitve tehnične pomoči, in te storitve opredeliti. Zaradi učinkovitosti in doslednosti bi bilo treba uskladiti nadzor
  nad
  izvajanjem storitev tehnične pomoči, uporabljati pa bi ga bilo treba tudi za preprečevanje
  terorističnih dejanj in
  kršitev človekovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je bilo pojasnjeno, da je izvajanje storitev tehnične pomoči, ki vključuje prehajanje državne meje, v pristojnosti Unije. Zato je primerno pojasniti nadzor, ki se uporablja za storitve tehnične pomoči, in te storitve opredeliti. Zaradi učinkovitosti in doslednosti bi bilo treba uskladiti nadzor
  nad
  izvajanjem storitev tehnične pomoči, uporabljati pa bi ga bilo treba tudi za preprečevanje
  terorističnih dejanj in
  kršitev človekovih pravic.

| (11) | Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je bilo pojasnjeno, da je izvajanje storitev tehnične pomoči, ki vključuje prehajanje državne meje, v pristojnosti Unije. Zato je primerno pojasniti nadzor, ki se uporablja za storitve tehnične pomoči, in te storitve opredeliti. Zaradi učinkovitosti in doslednosti bi bilo treba uskladiti nadzor
  pred
  izvajanjem storitev tehnične pomoči, uporabljati pa bi ga bilo treba tudi za preprečevanje kršitev človekovih pravic. |
| --- | --- |

(11)

Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je bilo pojasnjeno, da je izvajanje storitev tehnične pomoči, ki vključuje prehajanje državne meje, v pristojnosti Unije. Zato je primerno pojasniti nadzor, ki se uporablja za storitve tehnične pomoči, in te storitve opredeliti. Zaradi učinkovitosti in doslednosti bi bilo treba uskladiti nadzor
  pred
  izvajanjem storitev tehnične pomoči, uporabljati pa bi ga bilo treba tudi za preprečevanje kršitev človekovih pravic.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se organom držav članic omogoči, da glede na posamezen primer prepovejo tranzit neunijskega blaga z dvojno rabo, če obveščevalne službe ali drugi viri dokažejo utemeljen sum, da je ali je lahko blago kot celota ali po delih namenjeno za širjenje orožja za množično uničevanje ali njegovih nosilcev. Zaradi učinkovitosti in skladnosti bi bilo treba nadzor tranzita uskladiti in uporabljati tudi za preprečevanje
  terorističnih dejanj in
  kršitev človekovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se organom držav članic omogoči, da glede na posamezen primer prepovejo tranzit neunijskega blaga z dvojno rabo, če obveščevalne službe ali drugi viri dokažejo utemeljen sum, da je ali je lahko blago kot celota ali po delih namenjeno za širjenje orožja za množično uničevanje ali njegovih nosilcev. Zaradi učinkovitosti in skladnosti bi bilo treba nadzor tranzita uskladiti in uporabljati tudi za preprečevanje
  terorističnih dejanj in
  kršitev človekovih pravic.

| (12) | Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se organom držav članic omogoči, da glede na posamezen primer prepovejo tranzit neunijskega blaga z dvojno rabo, če obveščevalne službe ali drugi viri dokažejo utemeljen sum, da je ali je lahko blago kot celota ali po delih namenjeno za širjenje orožja za množično uničevanje ali njegovih nosilcev. Zaradi učinkovitosti in skladnosti bi bilo treba nadzor tranzita uskladiti in uporabljati tudi za preprečevanje kršitev človekovih pravic. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (ES) št. 428/2009 določa, da se organom držav članic omogoči, da glede na posamezen primer prepovejo tranzit neunijskega blaga z dvojno rabo, če obveščevalne službe ali drugi viri dokažejo utemeljen sum, da je ali je lahko blago kot celota ali po delih namenjeno za širjenje orožja za množično uničevanje ali njegovih nosilcev. Zaradi učinkovitosti in skladnosti bi bilo treba nadzor tranzita uskladiti in uporabljati tudi za preprečevanje kršitev človekovih pravic.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Čeprav so za odločanje o individualnih, globalnih in nacionalnih izvoznih dovoljenjih odgovorni nacionalni organi, učinkovit režim EU za nadzor izvoza pomeni, da gospodarski subjekti, ki nameravajo izvažati blago, zajeto v tej uredbi, izvajajo primerno skrbnost, kot je med drugim navedena v smernicah OECD za mednarodna podjetja, smernicah OECD o primerni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij ter vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Čeprav so za odločanje o individualnih, globalnih in nacionalnih izvoznih dovoljenjih odgovorni nacionalni organi, učinkovit režim EU za nadzor izvoza pomeni, da gospodarski subjekti, ki nameravajo izvažati blago, zajeto v tej uredbi, izvajajo primerno skrbnost, kot je med drugim navedena v smernicah OECD za mednarodna podjetja, smernicah OECD o primerni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij ter vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Uvesti bi bilo treba bi bilo standardno zahtevo za skladnost v obliki „programov notranje skladnosti“ za
  prispevanje
  k izenačevanju pogojev za izvoznike in
  spodbujanje učinkovitega
  izvajanja nadzora. Zaradi sorazmernosti bi se moral ta pogoj uporabljati za specifične načine nadzora v obliki globalnih dovoljenj in nekaterih splošnih izvoznih dovoljenj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Uvesti bi bilo treba bi bilo standardno zahtevo za skladnost v obliki „programov notranje skladnosti“ za
  prispevanje
  k izenačevanju pogojev za izvoznike in
  spodbujanje učinkovitega
  izvajanja nadzora. Zaradi sorazmernosti bi se moral ta pogoj uporabljati za specifične načine nadzora v obliki globalnih dovoljenj in nekaterih splošnih izvoznih dovoljenj.

| (14) | Uvesti bi bilo treba bi bilo standardno zahtevo
  , opredelitev in opis
  za skladnost v obliki „programov notranje skladnosti“
  , pa tudi možnost certificiranja
  za
  pridobitev spodbud nacionalnih pristojnih organov v procesu odobritve, da bi tako prispevali
  k izenačevanju pogojev za izvoznike in
  spodbujali učinkovito
  izvajanja nadzora. Zaradi sorazmernosti bi se moral ta pogoj uporabljati za specifične načine nadzora v obliki globalnih dovoljenj in nekaterih splošnih izvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(14)

Uvesti bi bilo treba bi bilo standardno zahtevo
  , opredelitev in opis
  za skladnost v obliki „programov notranje skladnosti“
  , pa tudi možnost certificiranja
  za
  pridobitev spodbud nacionalnih pristojnih organov v procesu odobritve, da bi tako prispevali
  k izenačevanju pogojev za izvoznike in
  spodbujali učinkovito
  izvajanja nadzora. Zaradi sorazmernosti bi se moral ta pogoj uporabljati za specifične načine nadzora v obliki globalnih dovoljenj in nekaterih splošnih izvoznih dovoljenj.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Uvesti bi bilo treba dodatna splošna izvozna dovoljenja Unije za zmanjšanje upravnega bremena za družbe in organe ob hkratnem zagotavljanju ustrezne ravni nadzora zadevnega blaga v zadevnih namembnih krajih. Uvesti bi bilo treba tudi globalno dovoljenje za velike projekte, da se pogoji za izdajo dovoljenj prilagodijo posebnim potrebam industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Uvesti bi bilo treba dodatna splošna izvozna dovoljenja Unije za zmanjšanje upravnega bremena za družbe in organe ob hkratnem zagotavljanju ustrezne ravni nadzora zadevnega blaga v zadevnih namembnih krajih. Uvesti bi bilo treba tudi globalno dovoljenje za velike projekte, da se pogoji za izdajo dovoljenj prilagodijo posebnim potrebam industrije.

| (15) | Uvesti bi bilo treba dodatna splošna izvozna dovoljenja Unije za zmanjšanje upravnega bremena za družbe
  , zlasti za mala in srednja podjetja,
  in organe ob hkratnem zagotavljanju ustrezne ravni nadzora zadevnega blaga v zadevnih namembnih krajih. Uvesti bi bilo treba tudi globalno dovoljenje za velike projekte, da se pogoji za izdajo dovoljenj prilagodijo posebnim potrebam industrije. |
| --- | --- |

(15)

Uvesti bi bilo treba dodatna splošna izvozna dovoljenja Unije za zmanjšanje upravnega bremena za družbe
  , zlasti za mala in srednja podjetja,
  in organe ob hkratnem zagotavljanju ustrezne ravni nadzora zadevnega blaga v zadevnih namembnih krajih. Uvesti bi bilo treba tudi globalno dovoljenje za velike projekte, da se pogoji za izdajo dovoljenj prilagodijo posebnim potrebam industrije.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Glede na hiter tehnološki razvoj je ustrezno, da Unija uvede nadzor nad nekaterimi vrstami tehnologije za kibernetski nadzor na podlagi enostranskega seznama iz oddelka B Priloge I. Glede na pomembnost večstranskega sistema za nadzor izvora bi moralo biti področje uporabe Oddelka B Priloge I omejeno le na tehnologijo kibernetskega nadzora in ne bi smelo vsebovati podvojitev iz oddelka A Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Glede na hiter tehnološki razvoj je ustrezno, da Unija uvede nadzor nad nekaterimi vrstami tehnologije za kibernetski nadzor na podlagi enostranskega seznama iz oddelka B Priloge I. Glede na pomembnost večstranskega sistema za nadzor izvora bi moralo biti področje uporabe Oddelka B Priloge I omejeno le na tehnologijo kibernetskega nadzora in ne bi smelo vsebovati podvojitev iz oddelka A Priloge I.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Odločitve o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katerega velja nadzor izvoza, iz oddelka A Priloge I bi morale biti skladne z obveznostmi in zavezami, ki so jih sprejele države članice in Unija s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga
  z dvojno rabo
  , za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge I
  , na primer tehnologije za kibernetski nadzor,
  bi bilo treba upoštevati tveganja, ki jih lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva
  hujše
  kršitve človekovih
  pravic
  ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge IV bi bilo treba upoštevati interese držav članic na področju javne politike in javne varnosti v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pri odločitvah o posodobitvi skupnih seznamov blaga in namembnih držav iz oddelkov A do J Priloge II bi bilo treba upoštevati merila za ocenjevanje iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Odločitve o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katerega velja nadzor izvoza, iz oddelka A Priloge I bi morale biti skladne z obveznostmi in zavezami, ki so jih sprejele države članice in Unija s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga
  z dvojno rabo
  , za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge I
  , na primer tehnologije za kibernetski nadzor,
  bi bilo treba upoštevati tveganja, ki jih lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva
  hujše
  kršitve človekovih
  pravic
  ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge IV bi bilo treba upoštevati interese držav članic na področju javne politike in javne varnosti v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pri odločitvah o posodobitvi skupnih seznamov blaga in namembnih držav iz oddelkov A do J Priloge II bi bilo treba upoštevati merila za ocenjevanje iz te uredbe.

| (17) | Odločitve o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katerega velja nadzor izvoza, iz oddelka A Priloge I bi morale biti skladne z obveznostmi in zavezami, ki so jih sprejele države članice in Unija s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga
  za kibernetski nadzor
  , za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge I bi bilo treba upoštevati tveganja, ki jih lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva
  uporabo za
  kršitve
  mednarodnega prava o
  človekovih
  pravicah
  ali mednarodnega humanitarnega prava
  v državah, v katerih prihaja do takšnih kršitev, zlasti v zvezi s svobodo izražanja, svobodo zbiranja in pravico do zasebnosti,
  ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge IV bi bilo treba upoštevati interese držav članic na področju javne politike in javne varnosti v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pri odločitvah o posodobitvi skupnih seznamov blaga in namembnih držav iz oddelkov A do J Priloge II bi bilo treba upoštevati merila za ocenjevanje iz te uredbe.
  Odločitve glede črtanja celih podkategorij o kriptografiji in šifriranju, kot so v skupini 5 oddelka A Priloge I ali v oddelku I Priloge II, je treba sprejeti ob upoštevanju priporočila Sveta OECD o smernicah o kriptografski politiki z dne 27. marca 1997. |
| --- | --- |

(17)

Odločitve o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katerega velja nadzor izvoza, iz oddelka A Priloge I bi morale biti skladne z obveznostmi in zavezami, ki so jih sprejele države članice in Unija s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga
  za kibernetski nadzor
  , za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge I bi bilo treba upoštevati tveganja, ki jih lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva
  uporabo za
  kršitve
  mednarodnega prava o
  človekovih
  pravicah
  ali mednarodnega humanitarnega prava
  v državah, v katerih prihaja do takšnih kršitev, zlasti v zvezi s svobodo izražanja, svobodo zbiranja in pravico do zasebnosti,
  ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge IV bi bilo treba upoštevati interese držav članic na področju javne politike in javne varnosti v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pri odločitvah o posodobitvi skupnih seznamov blaga in namembnih držav iz oddelkov A do J Priloge II bi bilo treba upoštevati merila za ocenjevanje iz te uredbe.
  Odločitve glede črtanja celih podkategorij o kriptografiji in šifriranju, kot so v skupini 5 oddelka A Priloge I ali v oddelku I Priloge II, je treba sprejeti ob upoštevanju priporočila Sveta OECD o smernicah o kriptografski politiki z dne 27. marca 1997.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Da se omogoči hiter odgovor Unije na spreminjajoče se razmere glede na ocenjevanje občutljivosti izvoza na podlagi splošnih izvoznih dovoljenj Unije ter tehnološki in trgovinski razvoj, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembo
  oddelka
   A Priloge I, Priloge II in oddelka B Priloge IV k tej uredbi prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in da se taka posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu
  o boljši pripravi zakonodaje
  z dne 13. aprila 2016. Zlasti bi morala za zagotovitev enake udeležbe v pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematično zagotovljen dostop do srečanj strokovnih skupin Komisije, ki obravnavajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Da se omogoči hiter odgovor Unije na spreminjajoče se razmere glede na ocenjevanje občutljivosti izvoza na podlagi splošnih izvoznih dovoljenj Unije ter tehnološki in trgovinski razvoj, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembo
  oddelka
   A Priloge I, Priloge II in oddelka B Priloge IV k tej uredbi prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in da se taka posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu
  o boljši pripravi zakonodaje
  z dne 13. aprila 2016. Zlasti bi morala za zagotovitev enake udeležbe v pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematično zagotovljen dostop do srečanj strokovnih skupin Komisije, ki obravnavajo pripravo delegiranih aktov.

| (18) | Da se omogoči hiter odgovor Unije na spreminjajoče se razmere glede na ocenjevanje občutljivosti izvoza na podlagi splošnih izvoznih dovoljenj Unije ter tehnološki in trgovinski razvoj, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembo
  oddelkov
   A 
  in B
  Priloge I, Priloge II in oddelka B Priloge IV k tej uredbi prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in da se taka posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016
  o boljši pripravi zakonodaje
  . Zlasti bi morala za zagotovitev enake udeležbe v pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematično zagotovljen dostop do srečanj strokovnih skupin Komisije, ki obravnavajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(18)

Da se omogoči hiter odgovor Unije na spreminjajoče se razmere glede na ocenjevanje občutljivosti izvoza na podlagi splošnih izvoznih dovoljenj Unije ter tehnološki in trgovinski razvoj, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembo
  oddelkov
   A 
  in B
  Priloge I, Priloge II in oddelka B Priloge IV k tej uredbi prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in da se taka posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016
  o boljši pripravi zakonodaje
  . Zlasti bi morala za zagotovitev enake udeležbe v pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematično zagotovljen dostop do srečanj strokovnih skupin Komisije, ki obravnavajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Zaradi tveganja kibernetske kraje in ponovnega izvoza v tretje države, kot je navedeno v Skupnem stališču Sveta 2008/944/SZVP, je treba okrepiti določbe o blagu z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Zaradi tveganja kibernetske kraje in ponovnega izvoza v tretje države, kot je navedeno v Skupnem stališču Sveta 2008/944/SZVP, je treba okrepiti določbe o blagu z dvojno rabo.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Države članice v okviru in v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržijo pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Unije, da zavarujejo javni red in javno varnost. Zaradi sorazmernosti bi bilo treba pregledati nadzor prenosa blaga z dvojno rabo v Uniji, da se čim bolj zmanjša upravno breme za družbe in organe. Poleg tega bi bilo treba redno preverjati seznam blaga iz oddelka B Priloge IV, katerega prenos se nadzoruje znotraj Unije, glede na tehnološki in trgovinski razvoj ter kar zadeva oceno občutljivosti prenosa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Države članice v okviru in v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržijo pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Unije, da zavarujejo javni red in javno varnost. Zaradi sorazmernosti bi bilo treba pregledati nadzor prenosa blaga z dvojno rabo v Uniji, da se čim bolj zmanjša upravno breme za družbe in organe. Poleg tega bi bilo treba redno preverjati seznam blaga iz oddelka B Priloge IV, katerega prenos se nadzoruje znotraj Unije, glede na tehnološki in trgovinski razvoj ter kar zadeva oceno občutljivosti prenosa.

| (21) | Države članice v okviru in v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržijo pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Unije, da zavarujejo javni red in javno varnost. Zaradi sorazmernosti bi bilo treba pregledati nadzor prenosa blaga z dvojno rabo v Uniji, da se čim bolj zmanjša upravno breme za družbe
  , zlasti mala in srednja podjetja,
  in organe. Poleg tega bi bilo treba redno preverjati seznam blaga iz oddelka B Priloge IV, katerega prenos se nadzoruje znotraj Unije, glede na tehnološki in trgovinski razvoj ter kar zadeva oceno občutljivosti prenosa. |
| --- | --- |

(21)

Države članice v okviru in v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržijo pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Unije, da zavarujejo javni red in javno varnost. Zaradi sorazmernosti bi bilo treba pregledati nadzor prenosa blaga z dvojno rabo v Uniji, da se čim bolj zmanjša upravno breme za družbe
  , zlasti mala in srednja podjetja,
  in organe. Poleg tega bi bilo treba redno preverjati seznam blaga iz oddelka B Priloge IV, katerega prenos se nadzoruje znotraj Unije, glede na tehnološki in trgovinski razvoj ter kar zadeva oceno občutljivosti prenosa.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Glede na pomen odgovornosti in javnega pregleda dejavnosti nadzora izvoza bi morale države članice dati vse ustrezne podatke o izdajanju dovoljenj na razpolago javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Glede na pomen odgovornosti in javnega pregleda dejavnosti nadzora izvoza bi morale države članice dati vse ustrezne podatke o izdajanju dovoljenj na razpolago javnosti.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Vključenost zasebnega sektorja in preglednost sta bistvena elementa režima za nadzor izvoza. Zato je v skladu s sedanjo prakso primerno zagotoviti nadaljnji razvoj smernic za podporo uporabi te uredbe in objavo letnega poročila o izvajanju nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Vključenost zasebnega sektorja in preglednost sta bistvena elementa režima za nadzor izvoza. Zato je v skladu s sedanjo prakso primerno zagotoviti nadaljnji razvoj smernic za podporo uporabi te uredbe in objavo letnega poročila o izvajanju nadzora.

| (25) | Vključenost zasebnega sektorja
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  in preglednost sta bistvena elementa režima za nadzor izvoza. Zato je v skladu s sedanjo prakso primerno zagotoviti nadaljnji razvoj smernic za podporo uporabi te uredbe in objavo letnega poročila o izvajanju nadzora.
  Glede na to, da so smernice pomembne za razlago nekaterih elementov te uredbe, bi morale biti te smernice ob začetku veljavnosti uredbe javno dostopne. |
| --- | --- |

(25)

Vključenost zasebnega sektorja
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  in preglednost sta bistvena elementa režima za nadzor izvoza. Zato je v skladu s sedanjo prakso primerno zagotoviti nadaljnji razvoj smernic za podporo uporabi te uredbe in objavo letnega poročila o izvajanju nadzora.
  Glede na to, da so smernice pomembne za razlago nekaterih elementov te uredbe, bi morale biti te smernice ob začetku veljavnosti uredbe javno dostopne.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Zagotoviti bi bilo treba, da bodo opredelitve iz te uredbe v skladu z opredelitvami iz carinskega zakonika Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Zagotoviti bi bilo treba, da bodo opredelitve iz te uredbe v skladu z opredelitvami iz carinskega zakonika Unije.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Vsaka država članica bi morala določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve določb te uredbe. Prav tako je primerno uvesti določbe za odpravljanje nedovoljenega prometa z blagom z dvojno rabo za podporo učinkovitemu izvajanju nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Vsaka država članica bi morala določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve določb te uredbe. Prav tako je primerno uvesti določbe za odpravljanje nedovoljenega prometa z blagom z dvojno rabo za podporo učinkovitemu izvajanju nadzora.

| (27) | Vsaka država članica bi morala določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve določb te uredbe.
  Vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za izvoznike Unije bi bilo treba okrepiti. Zato bi morale biti kazni za kršitve te uredbe po naravi in učinku podobne v vseh državah članicah.
  Prav tako je primerno uvesti določbe za odpravljanje nedovoljenega prometa z blagom z dvojno rabo za podporo učinkovitemu izvajanju nadzora. |
| --- | --- |

(27)

Vsaka država članica bi morala določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve določb te uredbe.
  Vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za izvoznike Unije bi bilo treba okrepiti. Zato bi morale biti kazni za kršitve te uredbe po naravi in učinku podobne v vseh državah članicah.
  Prav tako je primerno uvesti določbe za odpravljanje nedovoljenega prometa z blagom z dvojno rabo za podporo učinkovitemu izvajanju nadzora.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Nadzor izvoza vpliva na mednarodno varnost in trgovino s tretjimi državami, zato je primerno vzpostaviti dialog in sodelovanje s tretjimi državami za podporo enakovrednim pogojem na globalni ravni ter izboljšanje mednarodne varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Nadzor izvoza vpliva na mednarodno varnost in trgovino s tretjimi državami, zato je primerno vzpostaviti dialog in sodelovanje s tretjimi državami za podporo enakovrednim pogojem na globalni ravni ter izboljšanje mednarodne varnosti.

| (29) | Nadzor izvoza vpliva na mednarodno varnost in trgovino s tretjimi državami, zato je primerno vzpostaviti dialog in sodelovanje s tretjimi državami za podporo enakovrednim pogojem na globalni ravni
  , spodbujanje navzgor usmerjenega približevanja
  ter izboljšanje mednarodne varnosti.
  Za spodbujanje teh ciljev bi morali Svet, Komisija in države članice v tesnem sodelovanju z ESZD proaktivno sodelovati v ustreznih mednarodnih forumih, tudi v okviru Wassenaarskega sporazuma, da bi seznam blaga za kibernetski nadzor, opredeljen v oddelku B Priloge I, uveljavili kot mednarodni standard. Poleg tega bi bilo treba okrepiti in razširiti pomoč tretjim državam za vzpostavitev režima za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo in ustreznih upravnih zmogljivosti, zlasti glede carine. |
| --- | --- |

(29)

Nadzor izvoza vpliva na mednarodno varnost in trgovino s tretjimi državami, zato je primerno vzpostaviti dialog in sodelovanje s tretjimi državami za podporo enakovrednim pogojem na globalni ravni
  , spodbujanje navzgor usmerjenega približevanja
  ter izboljšanje mednarodne varnosti.
  Za spodbujanje teh ciljev bi morali Svet, Komisija in države članice v tesnem sodelovanju z ESZD proaktivno sodelovati v ustreznih mednarodnih forumih, tudi v okviru Wassenaarskega sporazuma, da bi seznam blaga za kibernetski nadzor, opredeljen v oddelku B Priloge I, uveljavili kot mednarodni standard. Poleg tega bi bilo treba okrepiti in razširiti pomoč tretjim državam za vzpostavitev režima za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo in ustreznih upravnih zmogljivosti, zlasti glede carine.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  z Listino
  Evropske unije o temeljnih pravicah
  , zlasti svobodo gospodarske pobude
   – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  z Listino
  Evropske unije o temeljnih pravicah
  , zlasti svobodo gospodarske pobude
   –

| (31) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  zlasti v Listini
  Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(31)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  zlasti v Listini
  Evropske unije o temeljnih pravicah –

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | blago, ki se lahko uporablja za zasnovo, razvoj, proizvodnjo ali uporabo jedrskega, kemičnega in biološkega orožja in njegovih nosilcev, vključno z vsem blagom, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

blago, ki se lahko uporablja za zasnovo, razvoj, proizvodnjo ali uporabo jedrskega, kemičnega in biološkega orožja in njegovih nosilcev, vključno z vsem blagom, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav;

| (a) | tradicionalno blago z dvojno rabo, kar pomeni
  blago
  , vključno s programsko in strojno opremo
  , ki se lahko uporablja za zasnovo, razvoj, proizvodnjo ali uporabo jedrskega, kemičnega in biološkega orožja in njegovih nosilcev, vključno z vsem blagom, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav; |
| --- | --- |

(a)

tradicionalno blago z dvojno rabo, kar pomeni
  blago
  , vključno s programsko in strojno opremo
  , ki se lahko uporablja za zasnovo, razvoj, proizvodnjo ali uporabo jedrskega, kemičnega in biološkega orožja in njegovih nosilcev, vključno z vsem blagom, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | tehnologijo
  za kibernetski nadzor, ki se lahko uporabi za hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali lahko ogroža mednarodno varnost ali
  bistvene varnostne interese
  Unije in njenih
  držav
  članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

tehnologijo
  za kibernetski nadzor, ki se lahko uporabi za hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali lahko ogroža mednarodno varnost ali
  bistvene varnostne interese
  Unije in njenih
  držav
  članic;

| (b) | blago
  za kibernetski nadzor,
  vključno s strojno in programsko opremo ter tehnologijo,
  ki
  je posebej zasnovana za prikrito vdiranje v informacijske in telekomunikacijske sisteme in/ali za spremljanje, pridobivanje, zbiranje in analiziranje podatkov in/ali onesposobitev ali poškodovanje ciljnega sistema brez pridobitve posebnega, informiranega in nedvoumnega soglasja lastnika podatkov ter jo je mogoče uporabiti v povezavi s kršenjem človekovih pravic, tudi pravice do zasebnosti, pravice do svobode izražanja ter svobode zbiranja in združevanja, ali
  se lahko uporabi za hujše kršitve
  prava
  človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali lahko ogroža mednarodno varnost ali
  bistveno varnost
  Unije in njenih članic
  . Izključene so raziskave na področju varnosti omrežij in IKT za namene dovoljenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost
  ; |
| --- | --- |

(b)

blago
  za kibernetski nadzor,
  vključno s strojno in programsko opremo ter tehnologijo,
  ki
  je posebej zasnovana za prikrito vdiranje v informacijske in telekomunikacijske sisteme in/ali za spremljanje, pridobivanje, zbiranje in analiziranje podatkov in/ali onesposobitev ali poškodovanje ciljnega sistema brez pridobitve posebnega, informiranega in nedvoumnega soglasja lastnika podatkov ter jo je mogoče uporabiti v povezavi s kršenjem človekovih pravic, tudi pravice do zasebnosti, pravice do svobode izražanja ter svobode zbiranja in združevanja, ali
  se lahko uporabi za hujše kršitve
  prava
  človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali lahko ogroža mednarodno varnost ali
  bistveno varnost
  Unije in njenih članic
  . Izključene so raziskave na področju varnosti omrežij in IKT za namene dovoljenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost
  ;

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  „končni uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo ali subjekt, ki je končni prejemnik blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5a.
     
  „končni uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo ali subjekt, ki je končni prejemnik blaga z dvojno rabo.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 13

Člen 2 – odstavek 1 – točka 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 13. | „dovoljenje za velike projekte“ pomeni globalno izvozno dovoljenje, izdano določenemu izvozniku za določeno vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz enemu ali več opredeljenim končnim uporabnikom ali v eni ali več natančno določenih tretjih državah za
  čas trajanja določenega projekta, za dokončanje katerega je potrebno več kot eno leto
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13.

„dovoljenje za velike projekte“ pomeni globalno izvozno dovoljenje, izdano določenemu izvozniku za določeno vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz enemu ali več opredeljenim končnim uporabnikom ali v eni ali več natančno določenih tretjih državah za
  čas trajanja določenega projekta, za dokončanje katerega je potrebno več kot eno leto
  ;

čas trajanja določenega projekta, za dokončanje katerega je potrebno več kot eno leto

| 13. | „dovoljenje za velike projekte“ pomeni globalno izvozno dovoljenje, izdano določenemu izvozniku za določeno vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz enemu ali več opredeljenim končnim uporabnikom ali v eni ali več natančno določenih tretjih državah za
  določeni projekt. Dovoljenje je veljavno od enega do štirih let, razen v ustrezno utemeljenih primerih in na podlagi trajanja projekta, pristojni organ pa ga lahko podaljša
  ; |
| --- | --- |

13.

„dovoljenje za velike projekte“ pomeni globalno izvozno dovoljenje, izdano določenemu izvozniku za določeno vrsto ali kategorijo blaga z dvojno rabo, ki lahko velja za izvoz enemu ali več opredeljenim končnim uporabnikom ali v eni ali več natančno določenih tretjih državah za
  določeni projekt. Dovoljenje je veljavno od enega do štirih let, razen v ustrezno utemeljenih primerih in na podlagi trajanja projekta, pristojni organ pa ga lahko podaljša
  ;

določeni projekt. Dovoljenje je veljavno od enega do štirih let, razen v ustrezno utemeljenih primerih in na podlagi trajanja projekta, pristojni organ pa ga lahko podaljša

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 22

Člen 2 – odstavek 1 – točka 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 22. | „program notranje skladnosti“ pomeni učinkovita, ustrezna in sorazmerna sredstva in postopke, vključno z razvojem, izvajanjem in upoštevanjem standardiziranih politik operativne skladnosti, postopkov, standardov ravnanja in zaščitnih ukrepov, ki so jih razvili izvozniki, da bi zagotovili skladnost z določbami in pogoji dovoljenj iz te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

22.

„program notranje skladnosti“ pomeni učinkovita, ustrezna in sorazmerna sredstva in postopke, vključno z razvojem, izvajanjem in upoštevanjem standardiziranih politik operativne skladnosti, postopkov, standardov ravnanja in zaščitnih ukrepov, ki so jih razvili izvozniki, da bi zagotovili skladnost z določbami in pogoji dovoljenj iz te uredbe;

| 22. | „program notranje skladnosti“
  (PNS)
  pomeni učinkovita, ustrezna in sorazmerna sredstva in postopke
  (pristop na podlagi tveganja)
  , vključno z razvojem, izvajanjem in upoštevanjem standardiziranih politik operativne skladnosti, postopkov, standardov ravnanja in zaščitnih ukrepov, ki so jih razvili izvozniki, da bi zagotovili skladnost z določbami in pogoji dovoljenj iz te uredbe;
  izvozniki imajo možnost, da pristojni organi brezplačno certificirajo njihov PNS na podlagi referenčnega PNS, ki ga določi Komisija, da bi od nacionalnih pristojnih organov pridobili spodbude v okviru procesa odobritve; |
| --- | --- |

22.

„program notranje skladnosti“
  (PNS)
  pomeni učinkovita, ustrezna in sorazmerna sredstva in postopke
  (pristop na podlagi tveganja)
  , vključno z razvojem, izvajanjem in upoštevanjem standardiziranih politik operativne skladnosti, postopkov, standardov ravnanja in zaščitnih ukrepov, ki so jih razvili izvozniki, da bi zagotovili skladnost z določbami in pogoji dovoljenj iz te uredbe;
  izvozniki imajo možnost, da pristojni organi brezplačno certificirajo njihov PNS na podlagi referenčnega PNS, ki ga določi Komisija, da bi od nacionalnih pristojnih organov pridobili spodbude v okviru procesa odobritve;

(PNS)

(pristop na podlagi tveganja)

izvozniki imajo možnost, da pristojni organi brezplačno certificirajo njihov PNS na podlagi referenčnega PNS, ki ga določi Komisija, da bi od nacionalnih pristojnih organov pridobili spodbude v okviru procesa odobritve;

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 23. | „teroristično dejanje“ pomeni teroristično dejanje v smislu člena 1(3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

23.

23.

„teroristično dejanje“ pomeni teroristično dejanje v smislu člena 1(3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

črtano

črtano

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 23a. | „skrbni pregled“ pomeni postopek, s katerim podjetja lahko prepoznajo, preprečijo, ublažijo in obrazložijo, kako sama obravnavajo svoj dejanski ali potencialni škodljivi vpliv, in sicer v okviru sistemov odločanja in obvladovanja tveganj kot celote; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

23a.

23a.

„skrbni pregled“ pomeni postopek, s katerim podjetja lahko prepoznajo, preprečijo, ublažijo in obrazložijo, kako sama obravnavajo svoj dejanski ali potencialni škodljivi vpliv, in sicer v okviru sistemov odločanja in obvladovanja tveganj kot celote;

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | uporabo s strani oseb
  , ki so vpletene ali odgovorne za resne kršitve
  človekovih pravic ali mednarodnega
  kazenskega
  prava v 
  oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji v namembni državi, kakor jih opredelijo relevantne javne mednarodne institucije ali evropski
  ali nacionalni pristojni organi, in
  v primeru, da obstajajo dokazi o uporabi tega ali podobnega blaga pri usmerjanju ali izvajanju
  takih
  resnih
  kršitev s strani predlaganega končnega uporabnika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

uporabo s strani oseb
  , ki so vpletene ali odgovorne za resne kršitve
  človekovih pravic ali mednarodnega
  kazenskega
  prava v 
  oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji v namembni državi, kakor jih opredelijo relevantne javne mednarodne institucije ali evropski
  ali nacionalni pristojni organi, in
  v primeru, da obstajajo dokazi o uporabi tega ali podobnega blaga pri usmerjanju ali izvajanju
  takih
  resnih
  kršitev s strani predlaganega končnega uporabnika;

, ki so vpletene ali odgovorne za resne kršitve

kazenskega

oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji v namembni državi, kakor jih opredelijo relevantne javne mednarodne institucije ali evropski

v primeru, da obstajajo dokazi o uporabi tega ali podobnega blaga pri usmerjanju ali izvajanju

resnih

| (d) | kar zadeva blago za kibernetski nadzor,
  uporabo s strani
  fizičnih ali pravnih
  oseb
  v povezavi s kršitvami mednarodnega prava
  človekovih pravic ali mednarodnega
  humanitarnega
  prava v 
  državah, v katerih so pristojni organi OZN, Sveta Evrope, Unije
  ali nacionalni pristojni organi
  ugotovili hujše kršitve človekovih pravic
  , in
  če obstaja podlaga za domneve, da se utegne to ali podobno blago uporabiti za usmerjanje ali izvajanje
  takih kršitev s strani predlaganega končnega uporabnika; |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva blago za kibernetski nadzor,
  uporabo s strani
  fizičnih ali pravnih
  oseb
  v povezavi s kršitvami mednarodnega prava
  človekovih pravic ali mednarodnega
  humanitarnega
  prava v 
  državah, v katerih so pristojni organi OZN, Sveta Evrope, Unije
  ali nacionalni pristojni organi
  ugotovili hujše kršitve človekovih pravic
  , in
  če obstaja podlaga za domneve, da se utegne to ali podobno blago uporabiti za usmerjanje ali izvajanje
  takih kršitev s strani predlaganega končnega uporabnika;

kar zadeva blago za kibernetski nadzor,

fizičnih ali pravnih

v povezavi s kršitvami mednarodnega prava

humanitarnega

državah, v katerih so pristojni organi OZN, Sveta Evrope, Unije

ugotovili hujše kršitve človekovih pravic

če obstaja podlaga za domneve, da se utegne to ali podobno blago uporabiti za usmerjanje ali izvajanje

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | uporabo v povezavi s terorističnimi dejanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

uporabo v povezavi s terorističnimi dejanji.

uporabo v povezavi s terorističnimi dejanji.

črtano

črtano

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če
  je
  izvozniku
  v skladu z njegovo obvezo o izvajanju
  skrbnih pregledov znano, da
  je
  blago z dvojno rabo, ki ga namerava izvoziti
  in ki ni navedeno v Prilogi I
  , kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavka 1, mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo odločil, ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje. | 2.   Če izvozniku
  med izvajanjem
  skrbnih pregledov
  postane
  znano, da blago z dvojno rabo, ki
  ni navedeno v Prilogi I in ki
  ga namerava izvoziti, kot celota ali po delih
  lahko
  namenjeno za katero koli uporabo iz odstavka 1, mora o tem obvestiti pristojni organ
  države članice, v kateri ima sedež ali prebivališče
  , ki bo odločil, ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če
  je
  izvozniku
  v skladu z njegovo obvezo o izvajanju
  skrbnih pregledov znano, da
  je
  blago z dvojno rabo, ki ga namerava izvoziti
  in ki ni navedeno v Prilogi I
  , kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavka 1, mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo odločil, ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje.

2.   Če izvozniku
  med izvajanjem
  skrbnih pregledov
  postane
  znano, da blago z dvojno rabo, ki
  ni navedeno v Prilogi I in ki
  ga namerava izvoziti, kot celota ali po delih
  lahko
  namenjeno za katero koli uporabo iz odstavka 1, mora o tem obvestiti pristojni organ
  države članice, v kateri ima sedež ali prebivališče
  , ki bo odločil, ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Dovoljenja za izvoz blaga, ki ni zajeto na seznamu, se podelijo za določeno blago in določenim končnim uporabnikom. Dovoljenja podeljujejo pristojni organi držav članic, v katerih ima izvoznik prebivališče ali sedež, oziroma pristojni organ države članice, v kateri se blago nahaja, če ima izvoznik prebivališče ali sedež zunaj Unije. Dovoljenja veljajo v vsej Uniji. Dovoljenja veljajo
  eno leto
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša. | 3.   Dovoljenja za izvoz blaga, ki ni zajeto na seznamu, se podelijo za določeno blago in določenim končnim uporabnikom. Dovoljenja podeljujejo pristojni organi držav članic, v katerih ima izvoznik prebivališče ali sedež, oziroma pristojni organ države članice, v kateri se blago nahaja, če ima izvoznik prebivališče ali sedež zunaj Unije. Dovoljenja veljajo v vsej Uniji. Dovoljenja veljajo
  dve leti
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Dovoljenja za izvoz blaga, ki ni zajeto na seznamu, se podelijo za določeno blago in določenim končnim uporabnikom. Dovoljenja podeljujejo pristojni organi držav članic, v katerih ima izvoznik prebivališče ali sedež, oziroma pristojni organ države članice, v kateri se blago nahaja, če ima izvoznik prebivališče ali sedež zunaj Unije. Dovoljenja veljajo v vsej Uniji. Dovoljenja veljajo
  eno leto
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša.

3.   Dovoljenja za izvoz blaga, ki ni zajeto na seznamu, se podelijo za določeno blago in določenim končnim uporabnikom. Dovoljenja podeljujejo pristojni organi držav članic, v katerih ima izvoznik prebivališče ali sedež, oziroma pristojni organ države članice, v kateri se blago nahaja, če ima izvoznik prebivališče ali sedež zunaj Unije. Dovoljenja veljajo v vsej Uniji. Dovoljenja veljajo
  dve leti
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če niso sporočeni nobeni pomisleki, se šteje, da države članice, ki so bile zaprošene za mnenje, nimajo pomislekov, pri čemer uvedejo obveznost pridobitve dovoljenja za vse „na splošno podobne transakcije“. O obveznosti pridobitve dovoljenja obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe. | Če niso sporočeni nobeni pomisleki, se šteje, da države članice, ki so bile zaprošene za mnenje, nimajo pomislekov, pri čemer uvedejo obveznost pridobitve dovoljenja za vse „na splošno podobne transakcije“
  , kar pomeni, da se blago s skoraj identičnimi parametri ali tehničnimi lastnostmi dobavi istemu končnemu uporabniku ali prejemniku
  . O obveznosti pridobitve dovoljenja obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe.
  Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi kratek opis primera, utemeljitev odločitve in po potrebi navede novo obveznost pridobitve dovoljenja v novem oddelku E Priloge II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če niso sporočeni nobeni pomisleki, se šteje, da države članice, ki so bile zaprošene za mnenje, nimajo pomislekov, pri čemer uvedejo obveznost pridobitve dovoljenja za vse „na splošno podobne transakcije“. O obveznosti pridobitve dovoljenja obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe.

Če niso sporočeni nobeni pomisleki, se šteje, da države članice, ki so bile zaprošene za mnenje, nimajo pomislekov, pri čemer uvedejo obveznost pridobitve dovoljenja za vse „na splošno podobne transakcije“
  , kar pomeni, da se blago s skoraj identičnimi parametri ali tehničnimi lastnostmi dobavi istemu končnemu uporabniku ali prejemniku
  . O obveznosti pridobitve dovoljenja obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe.
  Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi kratek opis primera, utemeljitev odločitve in po potrebi navede novo obveznost pridobitve dovoljenja v novem oddelku E Priloge II.

, kar pomeni, da se blago s skoraj identičnimi parametri ali tehničnimi lastnostmi dobavi istemu končnemu uporabniku ali prejemniku

Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi kratek opis primera, utemeljitev odločitve in po potrebi navede novo obveznost pridobitve dovoljenja v novem oddelku E Priloge II.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 3

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če
  katera koli država članica
  , ki
  je bila zaprošena za mnenje, sporoči
  svoje pomisleke, se obveznost pridobitve dovoljenja razveljavi, razen če država članica, ki določi obveznost pridobitve dovoljenja, meni, da bi lahko izvoz posegal v njene bistvene varnostne interese. V tem primeru se lahko država članica odloči, da bo obveznost pridobitve dovoljenja obdržala. O tem mora takoj obvestiti Komisijo in druge države članice. | Če
  vsaj štiri države članice
  , ki
  predstavljajo vsaj 35 % prebivalstva Unije, sporočijo
  svoje pomisleke, se obveznost pridobitve dovoljenja razveljavi, razen če država članica, ki določi obveznost pridobitve dovoljenja, meni, da bi lahko izvoz posegal v njene bistvene varnostne interese
  ali njene obveznosti na področju človekovih pravic
  . V tem primeru se lahko država članica odloči, da bo obveznost pridobitve dovoljenja obdržala. O tem mora takoj obvestiti Komisijo in druge države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če
  katera koli država članica
  , ki
  je bila zaprošena za mnenje, sporoči
  svoje pomisleke, se obveznost pridobitve dovoljenja razveljavi, razen če država članica, ki določi obveznost pridobitve dovoljenja, meni, da bi lahko izvoz posegal v njene bistvene varnostne interese. V tem primeru se lahko država članica odloči, da bo obveznost pridobitve dovoljenja obdržala. O tem mora takoj obvestiti Komisijo in druge države članice.

katera koli država članica

je bila zaprošena za mnenje, sporoči

Če
  vsaj štiri države članice
  , ki
  predstavljajo vsaj 35 % prebivalstva Unije, sporočijo
  svoje pomisleke, se obveznost pridobitve dovoljenja razveljavi, razen če država članica, ki določi obveznost pridobitve dovoljenja, meni, da bi lahko izvoz posegal v njene bistvene varnostne interese
  ali njene obveznosti na področju človekovih pravic
  . V tem primeru se lahko država članica odloči, da bo obveznost pridobitve dovoljenja obdržala. O tem mora takoj obvestiti Komisijo in druge države članice.

vsaj štiri države članice

predstavljajo vsaj 35 % prebivalstva Unije, sporočijo

ali njene obveznosti na področju človekovih pravic

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 4

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija in države članice vzdržujejo posodobljen register obveznosti pridobitve dovoljenja. | Komisija in države članice vzdržujejo posodobljen register obveznosti pridobitve dovoljenja.
  Podatki, ki so na voljo v tem registru, se vključijo v poročilo Evropskemu parlamentu iz odstavka 2 člena 24 in so dostopni javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija in države članice vzdržujejo posodobljen register obveznosti pridobitve dovoljenja.

Komisija in države članice vzdržujejo posodobljen register obveznosti pridobitve dovoljenja.
  Podatki, ki so na voljo v tem registru, se vključijo v poročilo Evropskemu parlamentu iz odstavka 2 člena 24 in so dostopni javnosti.

Podatki, ki so na voljo v tem registru, se vključijo v poročilo Evropskemu parlamentu iz odstavka 2 člena 24 in so dostopni javnosti.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če je posrednik seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero ponuja posredniške storitve, kot celota ali po delih namenjeno eni od uporab iz člena 4(1), mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo
  odločil, ali je
  za take posredniške storitve
  potrebno dovoljenje
  . | 2.   Če je posrednik seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero ponuja posredniške storitve, kot celota ali po delih namenjeno eni od uporab iz člena 4(1), mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo za take posredniške storitve
  določil obveznost pridobitve dovoljenja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če je posrednik seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero ponuja posredniške storitve, kot celota ali po delih namenjeno eni od uporab iz člena 4(1), mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo
  odločil, ali je
  za take posredniške storitve
  potrebno dovoljenje
  .

2.   Če je posrednik seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero ponuja posredniške storitve, kot celota ali po delih namenjeno eni od uporab iz člena 4(1), mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo za take posredniške storitve
  določil obveznost pridobitve dovoljenja
  .

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za neposredno ali posredno izvajanje tehnične pomoči v zvezi z blagom z dvojno rabo ali v zvezi z dobavo, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga z dvojno rabo se zahteva pridobitev dovoljenja, če je pristojni organ izvajalca tehnične pomoči obvestil, da je lahko zadevno blago v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz člena 4. | 1.   Za neposredno ali posredno izvajanje tehnične pomoči v zvezi z blagom z dvojno rabo ali v zvezi z dobavo, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga z dvojno rabo se zahteva pridobitev dovoljenja, če je pristojni organ izvajalca tehnične pomoči obvestil, da je lahko zadevno blago v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz
  odstavka 1
  člena 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za neposredno ali posredno izvajanje tehnične pomoči v zvezi z blagom z dvojno rabo ali v zvezi z dobavo, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga z dvojno rabo se zahteva pridobitev dovoljenja, če je pristojni organ izvajalca tehnične pomoči obvestil, da je lahko zadevno blago v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz člena 4.

1.   Za neposredno ali posredno izvajanje tehnične pomoči v zvezi z blagom z dvojno rabo ali v zvezi z dobavo, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga z dvojno rabo se zahteva pridobitev dovoljenja, če je pristojni organ izvajalca tehnične pomoči obvestil, da je lahko zadevno blago v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz
  odstavka 1
  člena 4.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če je izvajalec tehnične pomoči seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero nudi tehnično pomoč, v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz člena 4, mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo
  odločil, ali je
  za tako tehnično pomoč
  potrebno dovoljenje
  . | Če je izvajalec tehnične pomoči seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero nudi tehnično pomoč, v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz
  odstavka 1
  člena 4, mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo za tako tehnično pomoč
  določil obveznost pridobitve dovoljenja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če je izvajalec tehnične pomoči seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero nudi tehnično pomoč, v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz člena 4, mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo
  odločil, ali je
  za tako tehnično pomoč
  potrebno dovoljenje
  .

odločil, ali je

potrebno dovoljenje

Če je izvajalec tehnične pomoči seznanjen, da je blago z dvojno rabo, za katero nudi tehnično pomoč, v celoti ali deloma namenjeno za katero koli od uporab iz
  odstavka 1
  člena 4, mora o tem obvestiti pristojni organ, ki bo za tako tehnično pomoč
  določil obveznost pridobitve dovoljenja
  .

odstavka 1

določil obveznost pridobitve dovoljenja

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Država članica zaradi javne varnosti ali spoštovanja človekovih pravic
  lahko
  prepove oziroma uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I. | 1.   Država članica
  lahko
  zaradi javne varnosti, spoštovanja človekovih pravic
  ali preprečevanja terorističnih dejanj
  prepove oziroma uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Država članica zaradi javne varnosti ali spoštovanja človekovih pravic
  lahko
  prepove oziroma uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I.

1.   Država članica
  lahko
  zaradi javne varnosti, spoštovanja človekovih pravic
  ali preprečevanja terorističnih dejanj
  prepove oziroma uvede obvezno dovoljenje za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 7

Člen 9 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   V trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na prenose znotraj Unije, ko gre za blago z dvojno rabo iz Priloge I, je jasno navedeno, da se pri izvozu iz Unije nad tem blagom izvaja nadzor. Med te trgovinske dokumente sodijo zlasti vse prodajne pogodbe, potrditve naročil, fakture ali odpremnice. | 7.   V trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na
  izvoz v tretje države in
  prenose znotraj Unije, ko gre za blago z dvojno rabo iz Priloge I, je jasno navedeno, da se pri izvozu iz Unije nad tem blagom izvaja nadzor. Med te trgovinske dokumente sodijo zlasti vse prodajne pogodbe, potrditve naročil, fakture ali odpremnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   V trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na prenose znotraj Unije, ko gre za blago z dvojno rabo iz Priloge I, je jasno navedeno, da se pri izvozu iz Unije nad tem blagom izvaja nadzor. Med te trgovinske dokumente sodijo zlasti vse prodajne pogodbe, potrditve naročil, fakture ali odpremnice.

7.   V trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na
  izvoz v tretje države in
  prenose znotraj Unije, ko gre za blago z dvojno rabo iz Priloge I, je jasno navedeno, da se pri izvozu iz Unije nad tem blagom izvaja nadzor. Med te trgovinske dokumente sodijo zlasti vse prodajne pogodbe, potrditve naročil, fakture ali odpremnice.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Individualna in globalna izvozna dovoljenja veljajo
  eno leto
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša.
  Trajanje veljavnosti globalnih izvoznih dovoljenj
  za velike projekte
  določi pristojni organ
  . | 3.   Individualna in globalna izvozna dovoljenja veljajo
  dve leti
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša.
  Globalna izvozna dovoljenja
  za velike projekte
  so veljavna največ štiri leta, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah na podlagi trajanja projekta. Pristojni organi lahko individualna ali globalna izvozna dovoljenja kljub temu kadar koli razveljavijo, odložijo izvršitev, spremenijo ali prekličejo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Individualna in globalna izvozna dovoljenja veljajo
  eno leto
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša.
  Trajanje veljavnosti globalnih izvoznih dovoljenj
  za velike projekte
  določi pristojni organ
  .

3.   Individualna in globalna izvozna dovoljenja veljajo
  dve leti
  , pristojni organ pa jih lahko podaljša.
  Globalna izvozna dovoljenja
  za velike projekte
  so veljavna največ štiri leta, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah na podlagi trajanja projekta. Pristojni organi lahko individualna ali globalna izvozna dovoljenja kljub temu kadar koli razveljavijo, odložijo izvršitev, spremenijo ali prekličejo
  .

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvozniki predložijo pristojnemu organu vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih zahtevkih za pridobitev individualnega in globalnega izvoznega dovoljenja, in s tem zagotovijo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi izvoženega blaga. | Izvozniki predložijo pristojnemu organu vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih zahtevkih za pridobitev individualnega in globalnega izvoznega dovoljenja, in s tem zagotovijo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi izvoženega blaga.
  Pri sodelovanju z vladnimi končnimi uporabniki posredovane informacije natančno opredeljujejo, kateri oddelek, agencija, enota ali podenota bo končni uporabnik izvoženega blaga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvozniki predložijo pristojnemu organu vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih zahtevkih za pridobitev individualnega in globalnega izvoznega dovoljenja, in s tem zagotovijo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi izvoženega blaga.

Izvozniki predložijo pristojnemu organu vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih zahtevkih za pridobitev individualnega in globalnega izvoznega dovoljenja, in s tem zagotovijo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi izvoženega blaga.
  Pri sodelovanju z vladnimi končnimi uporabniki posredovane informacije natančno opredeljujejo, kateri oddelek, agencija, enota ali podenota bo končni uporabnik izvoženega blaga.

Pri sodelovanju z vladnimi končnimi uporabniki posredovane informacije natančno opredeljujejo, kateri oddelek, agencija, enota ali podenota bo končni uporabnik izvoženega blaga.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Po potrebi so
  dovoljenja
  lahko pogojena z izjavo
  o končni uporabi. | Za vsa
  dovoljenja
  za blago za kibernetski nadzor, pa tudi individualna izvozna dovoljenja za blago, za katero obstaja visoko tveganje preusmeritve ali ponovnega izvoza pod neželenimi pogoji, je obvezna izjava o končni uporabi. Izjava
  o končni uporabi
  se za dovoljenja za druge vrste blaga lahko zahteva po potrebi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Po potrebi so
  dovoljenja
  lahko pogojena z izjavo
  o končni uporabi.

Po potrebi so

lahko pogojena z izjavo

Za vsa
  dovoljenja
  za blago za kibernetski nadzor, pa tudi individualna izvozna dovoljenja za blago, za katero obstaja visoko tveganje preusmeritve ali ponovnega izvoza pod neželenimi pogoji, je obvezna izjava o končni uporabi. Izjava
  o končni uporabi
  se za dovoljenja za druge vrste blaga lahko zahteva po potrebi
  .

Za vsa

za blago za kibernetski nadzor, pa tudi individualna izvozna dovoljenja za blago, za katero obstaja visoko tveganje preusmeritve ali ponovnega izvoza pod neželenimi pogoji, je obvezna izjava o končni uporabi. Izjava

se za dovoljenja za druge vrste blaga lahko zahteva po potrebi

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – uvodni del

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za pridobitev globalnega izvoznega dovoljenja izvoznik izvaja učinkovit program notranje skladnosti. Izvoznik tudi vsaj enkrat letno poroča pristojnemu organu o uporabi tega dovoljenja; poročilo vsebuje vsaj naslednje podatke: | Za pridobitev globalnega izvoznega dovoljenja izvoznik izvaja učinkovit program notranje skladnosti.
  Izvoznik ima možnost, da pristojni organi brezplačno certificirajo njegov PNS na podlagi referenčnega PNS, ki ga določi Komisija, da bi od nacionalnih pristojnih organov pridobil spodbude v okviru procesa odobritve.
  Izvoznik tudi vsaj enkrat letno
  ali na zahtevo pristojnega organa
  poroča pristojnemu organu o uporabi tega dovoljenja; poročilo vsebuje vsaj naslednje podatke: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za pridobitev globalnega izvoznega dovoljenja izvoznik izvaja učinkovit program notranje skladnosti. Izvoznik tudi vsaj enkrat letno poroča pristojnemu organu o uporabi tega dovoljenja; poročilo vsebuje vsaj naslednje podatke:

Za pridobitev globalnega izvoznega dovoljenja izvoznik izvaja učinkovit program notranje skladnosti.
  Izvoznik ima možnost, da pristojni organi brezplačno certificirajo njegov PNS na podlagi referenčnega PNS, ki ga določi Komisija, da bi od nacionalnih pristojnih organov pridobil spodbude v okviru procesa odobritve.
  Izvoznik tudi vsaj enkrat letno
  ali na zahtevo pristojnega organa
  poroča pristojnemu organu o uporabi tega dovoljenja; poročilo vsebuje vsaj naslednje podatke:

Izvoznik ima možnost, da pristojni organi brezplačno certificirajo njegov PNS na podlagi referenčnega PNS, ki ga določi Komisija, da bi od nacionalnih pristojnih organov pridobil spodbude v okviru procesa odobritve.

ali na zahtevo pristojnega organa

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – točka d

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (d) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(d)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – točka d a (novo)

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | ime in naslov končnega uporabnika, če sta znana; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

ime in naslov končnega uporabnika, če sta znana;

ime in naslov končnega uporabnika, če sta znana;

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – točka d b (novo)

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 3 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | datum izvoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

datum izvoza.

datum izvoza.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Pristojni organi držav članic zahtevke za individualna ali globalna dovoljenja obravnavajo v 
  časovnem roku, ki se določi z nacionalnim pravom ali prakso. Pristojni organi Komisiji zagotovijo vse informacije o povprečnem času za obdelavo vlog za izdajo dovoljenja, ki so potrebne za pripravo letnega poročila iz člena 24(2). | 5.   Pristojni organi držav članic zahtevke za individualna ali globalna dovoljenja obravnavajo v 
  30 dneh po vložitvi veljavne vloge
  .
  Če pristojni organ zaradi ustrezno utemeljenih razlogov, potrebuje več časa za obravnavo vloge, o tem v 30 dneh obvesti prosilca. Pristojni organi v vsakem primeru o zahtevkih za individualna ali globalna dovoljenja odločijo najpozneje v 60 dneh po vložitvi veljavne vloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Pristojni organi držav članic zahtevke za individualna ali globalna dovoljenja obravnavajo v 
  časovnem roku, ki se določi z nacionalnim pravom ali prakso. Pristojni organi Komisiji zagotovijo vse informacije o povprečnem času za obdelavo vlog za izdajo dovoljenja, ki so potrebne za pripravo letnega poročila iz člena 24(2).

5.   Pristojni organi držav članic zahtevke za individualna ali globalna dovoljenja obravnavajo v 
  30 dneh po vložitvi veljavne vloge
  .
  Če pristojni organ zaradi ustrezno utemeljenih razlogov, potrebuje več časa za obravnavo vloge, o tem v 30 dneh obvesti prosilca. Pristojni organi v vsakem primeru o zahtevkih za individualna ali globalna dovoljenja odločijo najpozneje v 60 dneh po vložitvi veljavne vloge.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če posrednik ali izvajalec tehnične pomoči nima prebivališča ali sedeža na ozemlju Unije, dovoljenja za izvajanje posredniških storitev in tehnične pomoči v skladu s to uredbo izdaja pristojni organ države članice,
  v kateri ima sedež matična družba posrednika ali izvajalca tehnične pomoči ali
  iz katere se posredniške storitve in tehnična pomoč izvajajo. | Če posrednik ali izvajalec tehnične pomoči nima prebivališča ali sedeža na ozemlju Unije, dovoljenja za izvajanje posredniških storitev in tehnične pomoči v skladu s to uredbo izdaja pristojni organ države članice, iz katere se posredniške storitve in tehnična pomoč izvajajo.
  To vključuje tudi posredniške storitve in zagotavljane tehnične pomoči s strani odvisnih družb ali skupnih podjetij s sedežem v tretjih državah, ki so v lasti ali pod nadzorom družb s sedežem na ozemlju Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če posrednik ali izvajalec tehnične pomoči nima prebivališča ali sedeža na ozemlju Unije, dovoljenja za izvajanje posredniških storitev in tehnične pomoči v skladu s to uredbo izdaja pristojni organ države članice,
  v kateri ima sedež matična družba posrednika ali izvajalca tehnične pomoči ali
  iz katere se posredniške storitve in tehnična pomoč izvajajo.

v kateri ima sedež matična družba posrednika ali izvajalca tehnične pomoči ali

Če posrednik ali izvajalec tehnične pomoči nima prebivališča ali sedeža na ozemlju Unije, dovoljenja za izvajanje posredniških storitev in tehnične pomoči v skladu s to uredbo izdaja pristojni organ države članice, iz katere se posredniške storitve in tehnična pomoč izvajajo.
  To vključuje tudi posredniške storitve in zagotavljane tehnične pomoči s strani odvisnih družb ali skupnih podjetij s sedežem v tretjih državah, ki so v lasti ali pod nadzorom družb s sedežem na ozemlju Unije.

To vključuje tudi posredniške storitve in zagotavljane tehnične pomoči s strani odvisnih družb ali skupnih podjetij s sedežem v tretjih državah, ki so v lasti ali pod nadzorom družb s sedežem na ozemlju Unije.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi držav članic pri odločanju o izdaji individualnega ali globalnega izvoznega dovoljenja ali izdaji dovoljenja za posredniške storitve ali tehnično pomoč v skladu s to uredbo ali o prepovedi tranzita upoštevajo
  naslednja merila
  : | 1.   Pristojni organi držav članic pri odločanju o izdaji individualnega ali globalnega izvoznega dovoljenja ali izdaji dovoljenja za posredniške storitve ali tehnično pomoč v skladu s to uredbo ali o prepovedi tranzita upoštevajo
  vse ustrezne pomisleke, tudi
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pristojni organi držav članic pri odločanju o izdaji individualnega ali globalnega izvoznega dovoljenja ali izdaji dovoljenja za posredniške storitve ali tehnično pomoč v skladu s to uredbo ali o prepovedi tranzita upoštevajo
  naslednja merila
  :

1.   Pristojni organi držav članic pri odločanju o izdaji individualnega ali globalnega izvoznega dovoljenja ali izdaji dovoljenja za posredniške storitve ali tehnično pomoč v skladu s to uredbo ali o prepovedi tranzita upoštevajo
  vse ustrezne pomisleke, tudi
  :

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | mednarodne obveznosti in zaveze Unije in držav članic, zlasti obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb
  , in njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

mednarodne obveznosti in zaveze Unije in držav članic, zlasti obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb
  , in njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov
  ;

, in njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov

| (a) | mednarodne obveznosti in zaveze Unije in držav članic, zlasti obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb; |
| --- | --- |

(a)

mednarodne obveznosti in zaveze Unije in držav članic, zlasti obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb;

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov;

njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem, ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | pojavljanje kršitev človekovih pravic, temeljnih svoboščin in mednarodnega humanitarnega prava v namembni državi, kot so jih ugotovili pristojni organi OZN, Sveta Evrope ali Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

pojavljanje kršitev človekovih pravic, temeljnih svoboščin in mednarodnega humanitarnega prava v namembni državi, kot so jih ugotovili pristojni organi OZN, Sveta Evrope ali Unije;

pojavljanje kršitev človekovih pravic, temeljnih svoboščin in mednarodnega humanitarnega prava v namembni državi, kot so jih ugotovili pristojni organi OZN, Sveta Evrope ali Unije;

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka c

Člen 14 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | notranje razmere v namembni državi – pristojni organi ne odobrijo izvoza, ki bi povzročil ali podaljšal oborožene konflikte ali zaostril obstoječa trenja ali konflikte v namembni državi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

notranje razmere v namembni državi – pristojni organi ne odobrijo izvoza, ki bi povzročil ali podaljšal oborožene konflikte ali zaostril obstoječa trenja ali konflikte v namembni državi;

| (c) | (Ne zadeva slovenske različice.) |
| --- | --- |

(c)

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | odnos namembne države do mednarodne skupnosti, zlasti njeno stališče glede terorizma, njena zavezništva in spoštovanje mednarodnega prava; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

odnos namembne države do mednarodne skupnosti, zlasti njeno stališče glede terorizma, njena zavezništva in spoštovanje mednarodnega prava;

odnos namembne države do mednarodne skupnosti, zlasti njeno stališče glede terorizma, njena zavezništva in spoštovanje mednarodnega prava;

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka d b (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | skladnost izvoza blaga s tehničnimi in gospodarskimi zmogljivostmi države prejemnice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

skladnost izvoza blaga s tehničnimi in gospodarskimi zmogljivostmi države prejemnice;

skladnost izvoza blaga s tehničnimi in gospodarskimi zmogljivostmi države prejemnice;

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka f

Člen 14 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | vprašanja v zvezi z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve, vključno s tveganjem, da bo blago z dvojno rabo preusmerjeno ali ponovno izvoženo pod neugodnimi pogoji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

vprašanja v zvezi z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve, vključno s tveganjem, da bo blago z dvojno rabo preusmerjeno ali ponovno izvoženo pod neugodnimi pogoji.

| (f) | vprašanja v zvezi z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve, vključno s tveganjem, da bo blago z dvojno rabo
  in zlasti blago za kibernetski nadzor
  preusmerjeno ali ponovno izvoženo pod neugodnimi pogoji
  ali preusmerjeno za nenameravano vojaško končno uporabo ali terorizem
  . |
| --- | --- |

(f)

vprašanja v zvezi z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve, vključno s tveganjem, da bo blago z dvojno rabo
  in zlasti blago za kibernetski nadzor
  preusmerjeno ali ponovno izvoženo pod neugodnimi pogoji
  ali preusmerjeno za nenameravano vojaško končno uporabo ali terorizem
  .

in zlasti blago za kibernetski nadzor

ali preusmerjeno za nenameravano vojaško končno uporabo ali terorizem

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kar zadeva individualna ali globalna izvozna dovoljenja ali dovoljenja za posredniške storitve ali tehnično pomoč za blago za kibernetski nadzor, pristojni organi držav članic zlasti upoštevajo tveganje kršenja pravice do zasebnosti, pravice do varstva podatkov, svobode govora ter svobode zbiranja in združevanja, pa tudi tveganja glede pravne države, pravnega okvira za uporabo blaga, namenjenega izvozu, in potencialne varnostne grožnje za Unijo in države članice. |
| | Če pristojni organi katere od držav članic ugotovijo, da utegnejo takšna tveganja verjetno privesti do resnih kršitev človekovih pravic, države članice ne izdajo izvoznih dovoljenj ali obstoječa dovoljenja razveljavijo, odložijo njihovo izvršitev, spremenijo ali prekličejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kar zadeva individualna ali globalna izvozna dovoljenja ali dovoljenja za posredniške storitve ali tehnično pomoč za blago za kibernetski nadzor, pristojni organi držav članic zlasti upoštevajo tveganje kršenja pravice do zasebnosti, pravice do varstva podatkov, svobode govora ter svobode zbiranja in združevanja, pa tudi tveganja glede pravne države, pravnega okvira za uporabo blaga, namenjenega izvozu, in potencialne varnostne grožnje za Unijo in države članice.

Če pristojni organi katere od držav članic ugotovijo, da utegnejo takšna tveganja verjetno privesti do resnih kršitev človekovih pravic, države članice ne izdajo izvoznih dovoljenj ali obstoječa dovoljenja razveljavijo, odložijo njihovo izvršitev, spremenijo ali prekličejo.

Če pristojni organi katere od držav članic ugotovijo, da utegnejo takšna tveganja verjetno privesti do resnih kršitev človekovih pravic, države članice ne izdajo izvoznih dovoljenj ali obstoječa dovoljenja razveljavijo, odložijo njihovo izvršitev, spremenijo ali prekličejo.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija in Svet za izvajanje teh meril izdata smernice
  in/ali priporočila
  za zagotovitev skupnih ocen tveganj s strani pristojnih organov držav članic. | 2.   Komisija in Svet za izvajanje teh meril
  in za zagotovitev enakih meril za odločitve o izdaji dovoljenj ob začetku veljavnosti te uredbe
  izdata smernice za zagotovitev skupnih ocen tveganj s strani pristojnih organov držav članic
  . Komisija pripravi smernice v obliki priročnika, v katerem so podrobno opisani koraki, ki jim morajo slediti organi držav članic, pristojni za izdajo dovoljenj, in izvozniki, ki opravljajo skrbni pregled, ter navedena praktična priporočila glede izvajanja in upoštevanja nadzora iz člena 4(1)(d) ter meril iz člena 14(1), vključno s primeri najboljše prakse. Ta priročnik se pripravi v tesnem sodelovanju z ESZD in usklajevalno skupino za blago z dvojno rabo, v njegovo pripravo pa je vključeno strokovno znanje akademikov, izvoznikov, posrednikov in civilnodružbenih organizacij v skladu s postopki iz člena 21(3). Priročnik se posodablja po potrebi in kadar je to primerno. |
| | Komisija oblikuje program za krepitev zmogljivosti, in sicer tako, da razvije skupne programe usposabljanja za uradnike organov, ki izdajajo dovoljenja, in carinskih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija in Svet za izvajanje teh meril izdata smernice
  in/ali priporočila
  za zagotovitev skupnih ocen tveganj s strani pristojnih organov držav članic.

2.   Komisija in Svet za izvajanje teh meril
  in za zagotovitev enakih meril za odločitve o izdaji dovoljenj ob začetku veljavnosti te uredbe
  izdata smernice za zagotovitev skupnih ocen tveganj s strani pristojnih organov držav članic
  . Komisija pripravi smernice v obliki priročnika, v katerem so podrobno opisani koraki, ki jim morajo slediti organi držav članic, pristojni za izdajo dovoljenj, in izvozniki, ki opravljajo skrbni pregled, ter navedena praktična priporočila glede izvajanja in upoštevanja nadzora iz člena 4(1)(d) ter meril iz člena 14(1), vključno s primeri najboljše prakse. Ta priročnik se pripravi v tesnem sodelovanju z ESZD in usklajevalno skupino za blago z dvojno rabo, v njegovo pripravo pa je vključeno strokovno znanje akademikov, izvoznikov, posrednikov in civilnodružbenih organizacij v skladu s postopki iz člena 21(3). Priročnik se posodablja po potrebi in kadar je to primerno.

Komisija oblikuje program za krepitev zmogljivosti, in sicer tako, da razvije skupne programe usposabljanja za uradnike organov, ki izdajajo dovoljenja, in carinskih organov.

Komisija oblikuje program za krepitev zmogljivosti, in sicer tako, da razvije skupne programe usposabljanja za uradnike organov, ki izdajajo dovoljenja, in carinskih organov.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka b

Člen 16 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | seznam blaga
  z dvojno rabo
  iz oddelka B Priloge I se
  lahko
  spremeni, če je to potrebno zaradi tveganja, ki ga lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

seznam blaga
  z dvojno rabo
  iz oddelka B Priloge I se
  lahko
  spremeni, če je to potrebno zaradi tveganja, ki ga lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic;

z dvojno rabo

lahko

| (b) | seznam blaga
  za kibernetski nadzor
  iz oddelka B Priloge I se spremeni, če je to potrebno zaradi tveganja, ki ga lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic,
  oziroma če je bil v skladu s členom 4(1)(d) te uredbe sprožen nadzor nad številnimi vrstami blaga, ki jih ni na seznamu. Spremembe se lahko nanašajo tudi na odločitve o črtanju že navedenih izdelkov.



  Kadar izredno nujni razlogi zahtevajo črtanje ali dodajanje določenega blaga iz razdelka B Priloge I, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s to točko, uporabi postopek iz člena 17. |
| --- | --- |

(b)

seznam blaga
  za kibernetski nadzor
  iz oddelka B Priloge I se spremeni, če je to potrebno zaradi tveganja, ki ga lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic,
  oziroma če je bil v skladu s členom 4(1)(d) te uredbe sprožen nadzor nad številnimi vrstami blaga, ki jih ni na seznamu. Spremembe se lahko nanašajo tudi na odločitve o črtanju že navedenih izdelkov.

za kibernetski nadzor

oziroma če je bil v skladu s členom 4(1)(d) te uredbe sprožen nadzor nad številnimi vrstami blaga, ki jih ni na seznamu. Spremembe se lahko nanašajo tudi na odločitve o črtanju že navedenih izdelkov.

Kadar izredno nujni razlogi zahtevajo črtanje ali dodajanje določenega blaga iz razdelka B Priloge I, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s to točko, uporabi postopek iz člena 17.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisija lahko določeno blago črta s seznama, zlasti če je blago v hitro spreminjajočem se tehnološkem okolju v vmesnem času postalo drugorazredno blago ali blago množične proizvodnje, ki je lahko dostopno oziroma ga je mogoče tehnično enostavno spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Komisija lahko določeno blago črta s seznama, zlasti če je blago v hitro spreminjajočem se tehnološkem okolju v vmesnem času postalo drugorazredno blago ali blago množične proizvodnje, ki je lahko dostopno oziroma ga je mogoče tehnično enostavno spremeniti.

Komisija lahko določeno blago črta s seznama, zlasti če je blago v hitro spreminjajočem se tehnološkem okolju v vmesnem času postalo drugorazredno blago ali blago množične proizvodnje, ki je lahko dostopno oziroma ga je mogoče tehnično enostavno spremeniti.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  področje uporabe oddelka B Priloge I se omeji na izdelke za kibernetski nadzor in ne vsebuje izdelkov iz oddelka A Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  področje uporabe oddelka B Priloge I se omeji na izdelke za kibernetski nadzor in ne vsebuje izdelkov iz oddelka A Priloge I;

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 5

Člen 18 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravi
  smernice
  za podporo medagencijskemu sodelovanju med organi, ki izdajajo dovoljenja, in carinskimi organi. | 5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravi
  napotke
  za podporo medagencijskemu sodelovanju med organi, ki izdajajo dovoljenja, in carinskimi organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravi
  smernice
  za podporo medagencijskemu sodelovanju med organi, ki izdajajo dovoljenja, in carinskimi organi.

5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami pripravi
  napotke
  za podporo medagencijskemu sodelovanju med organi, ki izdajajo dovoljenja, in carinskimi organi.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2 – točka a

Člen 20 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | informacije v zvezi z uporabo nadzora
  , vključno s podatki o izdajanju dovoljenj (število, vrednost in vrste dovoljenj, namembne države, število uporabnikov splošnih in globalnih dovoljenj, število izvajalcev programa notranje skladnosti, roki za obravnavo prošenj, obseg in vrednost trgovine na podlagi prenosa znotraj EU itd.) in po potrebi podatki o izvozu blaga z dvojno rabo iz drugih držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

informacije v zvezi z uporabo nadzora
  , vključno s podatki o izdajanju dovoljenj (število, vrednost in vrste dovoljenj, namembne države, število uporabnikov splošnih in globalnih dovoljenj, število izvajalcev programa notranje skladnosti, roki za obravnavo prošenj, obseg in vrednost trgovine na podlagi prenosa znotraj EU itd.) in po potrebi podatki o izvozu blaga z dvojno rabo iz drugih držav članic;

, vključno s podatki o izdajanju dovoljenj (število, vrednost in vrste dovoljenj, namembne države, število uporabnikov splošnih in globalnih dovoljenj, število izvajalcev programa notranje skladnosti, roki za obravnavo prošenj, obseg in vrednost trgovine na podlagi prenosa znotraj EU itd.) in po potrebi podatki o izvozu blaga z dvojno rabo iz drugih držav članic;

| (a) | vse
  informacije v zvezi z uporabo nadzora; |
| --- | --- |

(a)

vse
  informacije v zvezi z uporabo nadzora;

vse

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2 – točka b

Člen 20 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | informacije glede izvrševanja nadzora, vključno s podrobnimi podatki o izvoznikih, ki so izgubili pravico do uporabe nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenj ali splošnih izvoznih dovoljenj Unije, poročili o kršitvah, zasegih in uporabi drugih kazni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

informacije glede izvrševanja nadzora, vključno s podrobnimi podatki o izvoznikih, ki so izgubili pravico do uporabe nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenj ali splošnih izvoznih dovoljenj Unije, poročili o kršitvah, zasegih in uporabi drugih kazni;

| (b) | vse
  informacije glede izvrševanja nadzora, vključno s podrobnimi podatki o izvoznikih, ki so izgubili pravico do uporabe nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenj ali splošnih izvoznih dovoljenj Unije,
  vsemi
  poročili o kršitvah, zasegih in uporabi drugih kazni; |
| --- | --- |

(b)

vse
  informacije glede izvrševanja nadzora, vključno s podrobnimi podatki o izvoznikih, ki so izgubili pravico do uporabe nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenj ali splošnih izvoznih dovoljenj Unije,
  vsemi
  poročili o kršitvah, zasegih in uporabi drugih kazni;

vse

vsemi

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2 – točka c

Člen 20 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podatke o občutljivih končnih uporabnikih, osebah, vpletenih v sumljive dejavnosti v zvezi z javnimi naročili in
  , če so na voljo,
  o poteh prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podatke o občutljivih končnih uporabnikih, osebah, vpletenih v sumljive dejavnosti v zvezi z javnimi naročili in
  , če so na voljo,
  o poteh prevoza.

, če so na voljo,

| (c) | vse
  podatke o občutljivih končnih uporabnikih, osebah, vpletenih v sumljive dejavnosti v zvezi z javnimi naročili in o poteh prevoza. |
| --- | --- |

(c)

vse
  podatke o občutljivih končnih uporabnikih, osebah, vpletenih v sumljive dejavnosti v zvezi z javnimi naročili in o poteh prevoza.

vse

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Predsedujoči usklajevalne skupine
  za blago z dvojno rabo se vedno, če meni, da je potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba. | 2.   
  Usklajevalna skupina
  za blago z dvojno rabo se vedno, če meni, da je potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Predsedujoči usklajevalne skupine
  za blago z dvojno rabo se vedno, če meni, da je potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba.

2.   
  Usklajevalna skupina
  za blago z dvojno rabo se vedno, če meni, da je potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

Člen 21 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo po potrebi ustanovi skupine tehničnih strokovnjakov iz držav članic za proučevanje posebnih vprašanj v zvezi z izvajanjem nadzora, vključno z vprašanji v zvezi s posodobitvijo kontrolnih seznamov Unije iz Priloge I. Skupine tehničnih strokovnjakov se
  po potrebi
  posvetujejo z izvozniki, posredniki in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba. | 3.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo po potrebi ustanovi skupine tehničnih strokovnjakov iz držav članic za proučevanje posebnih vprašanj v zvezi z izvajanjem nadzora, vključno z vprašanji v zvezi s posodobitvijo kontrolnih seznamov Unije iz
  oddelka B
  Priloge I. Skupine tehničnih strokovnjakov se posvetujejo z izvozniki, posredniki,
  organizacijami civilne družbe
  in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba.
  Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo zlasti vzpostavi tehnično delovno skupino za merila za ocenjevanje, navedena v točki d prvega odstavka člena 4 in v točki b prvega odstavka člena 14, ter o pripravi smernic o potrebni skrbnosti, pri tem pa se posvetuje z neodvisno skupino strokovnjakov, akademskimi krogi in organizacijami civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo po potrebi ustanovi skupine tehničnih strokovnjakov iz držav članic za proučevanje posebnih vprašanj v zvezi z izvajanjem nadzora, vključno z vprašanji v zvezi s posodobitvijo kontrolnih seznamov Unije iz Priloge I. Skupine tehničnih strokovnjakov se
  po potrebi
  posvetujejo z izvozniki, posredniki in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba.

3.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo po potrebi ustanovi skupine tehničnih strokovnjakov iz držav članic za proučevanje posebnih vprašanj v zvezi z izvajanjem nadzora, vključno z vprašanji v zvezi s posodobitvijo kontrolnih seznamov Unije iz
  oddelka B
  Priloge I. Skupine tehničnih strokovnjakov se posvetujejo z izvozniki, posredniki,
  organizacijami civilne družbe
  in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki jih zadeva ta uredba.
  Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo zlasti vzpostavi tehnično delovno skupino za merila za ocenjevanje, navedena v točki d prvega odstavka člena 4 in v točki b prvega odstavka člena 14, ter o pripravi smernic o potrebni skrbnosti, pri tem pa se posvetuje z neodvisno skupino strokovnjakov, akademskimi krogi in organizacijami civilne družbe.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravilno uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve določb te uredbe ali določb, ki so bile sprejete za njeno izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. | 1.   Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravilno uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve
  in olajševanje kršitev
  določb te uredbe
  ter zaobhajanje določb
  , ki so bile sprejete za njeno izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Ukrepi vključujejo redne na tveganju temelječe revizije izvoznikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravilno uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve določb te uredbe ali določb, ki so bile sprejete za njeno izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

1.   Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravilno uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve
  in olajševanje kršitev
  določb te uredbe
  ter zaobhajanje določb
  , ki so bile sprejete za njeno izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Ukrepi vključujejo redne na tveganju temelječe revizije izvoznikov.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo vzpostavi mehanizem za usklajevanje izvrševanja, da bi vzpostavili neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organi pregona. | 2.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo vzpostavi mehanizem za usklajevanje izvrševanja, da bi vzpostavili neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organi pregona
  ter zagotovili enotna merila za sprejemanje odločitev o izdaji dovoljenj
  .
  Potem ko Komisija oceni pravila o kaznih, ki jih opredelijo države članice, ta mehanizem poskrbi za načine, s katerimi bosta narava in učinek kazni za kršitve te uredbe podobni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo vzpostavi mehanizem za usklajevanje izvrševanja, da bi vzpostavili neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organi pregona.

2.   Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo vzpostavi mehanizem za usklajevanje izvrševanja, da bi vzpostavili neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organi pregona
  ter zagotovili enotna merila za sprejemanje odločitev o izdaji dovoljenj
  .
  Potem ko Komisija oceni pravila o kaznih, ki jih opredelijo države članice, ta mehanizem poskrbi za načine, s katerimi bosta narava in učinek kazni za kršitve te uredbe podobni.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija in Svet subjektom iz te uredbe po potrebi zagotovita smernice
  in/ali priporočila
  za najboljše prakse za zagotovitev učinkovitosti režima Unije za nadzor izvoza in doslednosti njegovega izvajanja. Pristojni organi držav članic po potrebi prav tako zagotovijo dodatne smernice za izvoznike, posrednike in izvajalce tranzita s prebivališčem ali sedežem v državi članici. | 1.   Komisija in Svet subjektom iz te uredbe po potrebi zagotovita smernice za najboljše prakse za zagotovitev učinkovitosti režima Unije za nadzor izvoza in doslednosti njegovega izvajanja. Pristojni organi držav članic po potrebi prav tako zagotovijo dodatne smernice za izvoznike,
  zlasti za MSP,
  posrednike in izvajalce tranzita s prebivališčem ali sedežem v državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija in Svet subjektom iz te uredbe po potrebi zagotovita smernice
  in/ali priporočila
  za najboljše prakse za zagotovitev učinkovitosti režima Unije za nadzor izvoza in doslednosti njegovega izvajanja. Pristojni organi držav članic po potrebi prav tako zagotovijo dodatne smernice za izvoznike, posrednike in izvajalce tranzita s prebivališčem ali sedežem v državi članici.

1.   Komisija in Svet subjektom iz te uredbe po potrebi zagotovita smernice za najboljše prakse za zagotovitev učinkovitosti režima Unije za nadzor izvoza in doslednosti njegovega izvajanja. Pristojni organi držav članic po potrebi prav tako zagotovijo dodatne smernice za izvoznike,
  zlasti za MSP,
  posrednike in izvajalce tranzita s prebivališčem ali sedežem v državi članici.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 24 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila. To letno poročilo je javnega značaja. | Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila. To letno poročilo je javnega značaja.
  Države članice prav tako vsaj četrtletno objavljajo zlahka dostopne, smiselne informacije o posameznem dovoljenju, in sicer vrsto, vrednost, obseg, naravo, opis izdelka, končnega uporabnika in končno uporabo, namembno državo, pa tudi informacije o odobritvi ali zavrnitvi zahteve za pridobitev dovoljenja. Komisija in države članice upoštevajo zakonite interese zadevnih fizičnih in pravnih oseb, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila. To letno poročilo je javnega značaja.

Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila. To letno poročilo je javnega značaja.
  Države članice prav tako vsaj četrtletno objavljajo zlahka dostopne, smiselne informacije o posameznem dovoljenju, in sicer vrsto, vrednost, obseg, naravo, opis izdelka, končnega uporabnika in končno uporabo, namembno državo, pa tudi informacije o odobritvi ali zavrnitvi zahteve za pridobitev dovoljenja. Komisija in države članice upoštevajo zakonite interese zadevnih fizičnih in pravnih oseb, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo.

Države članice prav tako vsaj četrtletno objavljajo zlahka dostopne, smiselne informacije o posameznem dovoljenju, in sicer vrsto, vrednost, obseg, naravo, opis izdelka, končnega uporabnika in končno uporabo, namembno državo, pa tudi informacije o odobritvi ali zavrnitvi zahteve za pridobitev dovoljenja. Komisija in države članice upoštevajo zakonite interese zadevnih fizičnih in pravnih oseb, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 24 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V obdobju pet do sedem let od datuma začetka izvajanja te uredbe Komisija oceni to uredbo ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poroča o glavnih ugotovitvah. | V obdobju pet do sedem let od datuma začetka izvajanja te uredbe Komisija oceni to uredbo ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poroča o glavnih ugotovitvah.
  Ocena zajema predlog o izbrisu kriptografije v delu 2 skupine 5 oddelka A Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V obdobju pet do sedem let od datuma začetka izvajanja te uredbe Komisija oceni to uredbo ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poroča o glavnih ugotovitvah.

V obdobju pet do sedem let od datuma začetka izvajanja te uredbe Komisija oceni to uredbo ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poroča o glavnih ugotovitvah.
  Ocena zajema predlog o izbrisu kriptografije v delu 2 skupine 5 oddelka A Priloge I.

Ocena zajema predlog o izbrisu kriptografije v delu 2 skupine 5 oddelka A Priloge I.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka d

Člen 25 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (d) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(d)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3

Člen 25 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Registri ali evidence in listine iz odstavkov 1 in 2 se hranijo najmanj
  tri leta
  od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz ali posredniške storitve ali storitve tehnične pomoči. Na zahtevo se predložijo pristojnemu organu. | 3.   Registri ali evidence in listine iz odstavkov 1 in 2 se hranijo najmanj
  pet let
  od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz ali posredniške storitve ali storitve tehnične pomoči. Na zahtevo se predložijo pristojnemu organu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Registri ali evidence in listine iz odstavkov 1 in 2 se hranijo najmanj
  tri leta
  od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz ali posredniške storitve ali storitve tehnične pomoči. Na zahtevo se predložijo pristojnemu organu.

3.   Registri ali evidence in listine iz odstavkov 1 in 2 se hranijo najmanj
  pet let
  od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz ali posredniške storitve ali storitve tehnične pomoči. Na zahtevo se predložijo pristojnemu organu.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija in pristojni organi držav članic po potrebi redno izmenjujejo informacije s tretjimi državami. | 1.   Komisija in pristojni organi držav članic
  po potrebi redno sodelujejo z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot je OECD in tisti večstranski režimi za nadzor izvoza, katerih del so, da bi spodbujale mednarodno upoštevanje seznama blaga za kibernetski nadzor, za katerega v skladu z oddelkom B Priloge I velja nadzor izvoza, in
  po potrebi izmenjujejo informacije s tretjimi državami
  , tudi v okviru dialoga o blagu z dvojno rabo v skladu s sporazumi Unije o partnerstvu in sodelovanju ter njenimi sporazumi o strateškem partnerstvu, prav tako pa sodelujejo pri vzpostavljanju zmogljivosti ter spodbujanju navzgor usmerjenega približevanja. Komisija o teh dejavnostih na terenu enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija in pristojni organi držav članic po potrebi redno izmenjujejo informacije s tretjimi državami.

1.   Komisija in pristojni organi držav članic
  po potrebi redno sodelujejo z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot je OECD in tisti večstranski režimi za nadzor izvoza, katerih del so, da bi spodbujale mednarodno upoštevanje seznama blaga za kibernetski nadzor, za katerega v skladu z oddelkom B Priloge I velja nadzor izvoza, in
  po potrebi izmenjujejo informacije s tretjimi državami
  , tudi v okviru dialoga o blagu z dvojno rabo v skladu s sporazumi Unije o partnerstvu in sodelovanju ter njenimi sporazumi o strateškem partnerstvu, prav tako pa sodelujejo pri vzpostavljanju zmogljivosti ter spodbujanju navzgor usmerjenega približevanja. Komisija o teh dejavnostih na terenu enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – oddelek A – OPREDELITEV POJMOV, UPORABLJENIH V TEJ PRILOGI

Priloga I – oddelek A – OPREDELITEV POJMOV, UPORABLJENIH V TEJ PRILOGI

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Zlonamerna programska oprema“ (4) pomeni „programsko opremo“, ki je posebej izdelana ali prirejena, da bi
  „orodjem za spremljanje“ preprečila odkrivanje ali izključila „zaščitne protiukrepe“ računalnika ali omrežne naprave
  in izvajala naslednja opravila: | „Zlonamerna programska oprema“ (4) pomeni „programsko opremo“, ki je posebej izdelana ali prirejena, da bi
  se izvajala ali namestila brez dovoljenja lastnikov ali skrbnikov računalnikov ali omrežnih naprav
  in izvajala naslednja opravila: |
| a. | pridobivanje podatkov ali informacij iz računalnika ali omrežne naprave ali spreminjanje sistemskih ali uporabniških podatkov ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Zlonamerna programska oprema“ (4) pomeni „programsko opremo“, ki je posebej izdelana ali prirejena, da bi
  „orodjem za spremljanje“ preprečila odkrivanje ali izključila „zaščitne protiukrepe“ računalnika ali omrežne naprave
  in izvajala naslednja opravila:

„orodjem za spremljanje“ preprečila odkrivanje ali izključila „zaščitne protiukrepe“ računalnika ali omrežne naprave

„Zlonamerna programska oprema“ (4) pomeni „programsko opremo“, ki je posebej izdelana ali prirejena, da bi
  se izvajala ali namestila brez dovoljenja lastnikov ali skrbnikov računalnikov ali omrežnih naprav
  in izvajala naslednja opravila:

se izvajala ali namestila brez dovoljenja lastnikov ali skrbnikov računalnikov ali omrežnih naprav

a.

pridobivanje podatkov ali informacij iz računalnika ali omrežne naprave ali spreminjanje sistemskih ali uporabniških podatkov ali

| a. | nepooblaščeno
  pridobivanje podatkov ali informacij iz računalnika ali omrežne naprave ali spreminjanje sistemskih ali uporabniških podatkov ali |
| --- | --- |

a.

nepooblaščeno
  pridobivanje podatkov ali informacij iz računalnika ali omrežne naprave ali spreminjanje sistemskih ali uporabniških podatkov ali

nepooblaščeno

| b. | spreminjanje
  standardnega delovanja programa ali procesa, da bi omogočila izvajanje zunanjih navodil. |
| --- | --- |

b.

spreminjanje
  standardnega delovanja programa ali procesa, da bi omogočila izvajanje zunanjih navodil.

standardnega delovanja programa ali procesa, da bi omogočila izvajanje zunanjih navodil.

| b. | spreminjanje
  sistemskih ali uporabniških podatkov za poenostavljanje dostopa do podatkov, shranjenih v računalniku ali omrežni napravi, s strani oseb, ki nimajo pooblastila lastnika računalnika ali omrežne naprave. |
| --- | --- |

b.

spreminjanje
  sistemskih ali uporabniških podatkov za poenostavljanje dostopa do podatkov, shranjenih v računalniku ali omrežni napravi, s strani oseb, ki nimajo pooblastila lastnika računalnika ali omrežne naprave.

sistemskih ali uporabniških podatkov za poenostavljanje dostopa do podatkov, shranjenih v računalniku ali omrežni napravi, s strani oseb, ki nimajo pooblastila lastnika računalnika ali omrežne naprave.

Opombi:

Opombi:

| 1. | „zlonamerna programska oprema“ ne zajema: |
| --- | --- |

1.

„zlonamerna programska oprema“ ne zajema:

| 1. | „zlonamerna programska oprema“ ne zajema: |
| --- | --- |

1.

„zlonamerna programska oprema“ ne zajema:

| | a. | hipervizorjev, razhroščevalnikov ali orodij za obratni inženiring programske opreme (SRE); |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizorjev, razhroščevalnikov ali orodij za obratni inženiring programske opreme (SRE);

| | a. | hipervizorjev, razhroščevalnikov ali orodij za obratni inženiring programske opreme (SRE); |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizorjev, razhroščevalnikov ali orodij za obratni inženiring programske opreme (SRE);

| | b. | „programske opreme“ za upravljanje digitalnih pravic (DRM) ali |
| --- | --- | --- |

b.

„programske opreme“ za upravljanje digitalnih pravic (DRM) ali

| | b. | „programske opreme“ za upravljanje digitalnih pravic (DRM) ali |
| --- | --- | --- |

b.

„programske opreme“ za upravljanje digitalnih pravic (DRM) ali

| | c. | „programske opreme“, ki jo namestijo
  proizvajalci,
  skrbniki ali uporabniki za sledenje sredstvom
  ali
  njihovo obnovo; |
| --- | --- | --- |

c.

„programske opreme“, ki jo namestijo
  proizvajalci,
  skrbniki ali uporabniki za sledenje sredstvom
  ali
  njihovo obnovo;

proizvajalci,

ali

| | c. | „programske opreme“, ki jo namestijo skrbniki ali uporabniki za sledenje sredstvom, njihovo obnovo
  ali varnostno preskušanje informacijske in komunikacijske tehnologije
  ; |
| --- | --- | --- |

c.

„programske opreme“, ki jo namestijo skrbniki ali uporabniki za sledenje sredstvom, njihovo obnovo
  ali varnostno preskušanje informacijske in komunikacijske tehnologije
  ;

ali varnostno preskušanje informacijske in komunikacijske tehnologije

| | ca. | „programske opreme“, ki se distribuira izključno za pomoč pri odkrivanju, odstranjevanju ali preprečevanju izvajanja na računalnikih ali omrežnih napravah nepooblaščenih strani. |
| --- | --- | --- |

ca.

ca.

„programske opreme“, ki se distribuira izključno za pomoč pri odkrivanju, odstranjevanju ali preprečevanju izvajanja na računalnikih ali omrežnih napravah nepooblaščenih strani.

„programske opreme“, ki se distribuira izključno za pomoč pri odkrivanju, odstranjevanju ali preprečevanju izvajanja na računalnikih ali omrežnih napravah nepooblaščenih strani.

| 2. | omrežne naprave vključujejo mobilne naprave in inteligentne števce. |
| --- | --- |

2.

omrežne naprave vključujejo mobilne naprave in inteligentne števce.

| 2. | omrežne naprave vključujejo mobilne naprave in inteligentne števce. |
| --- | --- |

2.

omrežne naprave vključujejo mobilne naprave in inteligentne števce.

Tehnični opombi:

Tehnični opombi:

| 1. | „sredstva za spremljanje“:
  naprave „programske opreme“ ali strojne opreme, ki spremljajo sistemsko vedenje ali procese, ki se izvajajo v napravi. To vključuje protivirusne (AV) izdelke, izdelke za varnost končnih točk, izdelke za osebno varnost (PSP), sisteme za odkrivanje vdorov (IDS), sisteme za preprečevanje vdorov (IPS) ali požarne zidove; |
| --- | --- |

1.

„sredstva za spremljanje“:
  naprave „programske opreme“ ali strojne opreme, ki spremljajo sistemsko vedenje ali procese, ki se izvajajo v napravi. To vključuje protivirusne (AV) izdelke, izdelke za varnost končnih točk, izdelke za osebno varnost (PSP), sisteme za odkrivanje vdorov (IDS), sisteme za preprečevanje vdorov (IPS) ali požarne zidove;

naprave „programske opreme“ ali strojne opreme, ki spremljajo sistemsko vedenje ali procese, ki se izvajajo v napravi. To vključuje protivirusne (AV) izdelke, izdelke za varnost končnih točk, izdelke za osebno varnost (PSP), sisteme za odkrivanje vdorov (IDS), sisteme za preprečevanje vdorov (IPS) ali požarne zidove;

| 1. | „Dovoljenje“: informirano soglasje uporabnika (npr. potrditev o razumevanju narave, implikacij in prihodnjih posledic dejanja ter soglasje za izvršitev dejanja). |
| --- | --- |

1.

„Dovoljenje“: informirano soglasje uporabnika (npr. potrditev o razumevanju narave, implikacij in prihodnjih posledic dejanja ter soglasje za izvršitev dejanja).

| 2. | „zaščitni protiukrepi“: tehnologije, oblikovane za zagotavljanje varne izvršitve kode, kot so preprečevanje izvajanja podatkov (DEP), randomizacija postavitve naslovnega prostora (ASLR) ali peskovniki. |
| --- | --- |

2.

2.

„zaščitni protiukrepi“: tehnologije, oblikovane za zagotavljanje varne izvršitve kode, kot so preprečevanje izvajanja podatkov (DEP), randomizacija postavitve naslovnega prostora (ASLR) ali peskovniki.

| 2. | „varnostno preskušanje informacijske in komunikacijske tehnologije“: odkrivanje in ocenjevanje statičnih ali dinamičnih tveganj, ranljivosti, napak ali šibkih točk v programski opremi, omrežjih, računalnikih, omrežnih napravah ter njihovih sestavinah in odvisnih delih, če je dokazano, da je namen omejevanje dejavnikov, ki ogrožajo varno delovanje, uporabo ali izvajanje. |
| --- | --- |

2.

2.

„varnostno preskušanje informacijske in komunikacijske tehnologije“: odkrivanje in ocenjevanje statičnih ali dinamičnih tveganj, ranljivosti, napak ali šibkih točk v programski opremi, omrežjih, računalnikih, omrežnih napravah ter njihovih sestavinah in odvisnih delih, če je dokazano, da je namen omejevanje dejavnikov, ki ogrožajo varno delovanje, uporabo ali izvajanje.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – oddelek B – naslov

Priloga I – oddelek B – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| B. | SEZNAM
  DRUGEGA
  BLAGA
  Z DVOJNO RABO |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

B.

SEZNAM
  DRUGEGA
  BLAGA
  Z DVOJNO RABO

DRUGEGA

Z DVOJNO RABO

| B. | SEZNAM BLAGA
  ZA KIBERNETSKI NADZOR |
| --- | --- |

B.

SEZNAM BLAGA
  ZA KIBERNETSKI NADZOR

ZA KIBERNETSKI NADZOR

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – oddelek B – skupina 10 – podskupina 10A001 – tehnična opomba – točka e a (novo)

Priloga I – oddelek B – skupina 10 – podskupina 10A001 – tehnična opomba – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | raziskave na področju varnosti omrežij in IKT za namene dovoljenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

raziskave na področju varnosti omrežij in IKT za namene dovoljenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost.

raziskave na področju varnosti omrežij in IKT za namene dovoljenega testiranja ali zaščite sistemov za informacijsko varnost.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek A – del 3 – odstavek 3

Priloga II – oddelek A – del 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | Izvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se
  pred
  njegovo
  prvo uporabo
  registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organ
  pa jo izvozniku
  potrdi
  v 
  10
  delovnih dneh od prejema zahtevka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

Izvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se
  pred
  njegovo
  prvo uporabo
  registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organ
  pa jo izvozniku
  potrdi
  v 
  10
  delovnih dneh od prejema zahtevka.

Izvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se

njegovo

registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.

pristojni organ

potrdi

10

| 3. | Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo
  pred prvo uporabo
  tega dovoljenja.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organi
  pa jo izvozniku
  potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih
  delovnih dneh od prejema zahtevka. |
| --- | --- |

3.

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo
  pred prvo uporabo
  tega dovoljenja.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organi
  pa jo izvozniku
  potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih
  delovnih dneh od prejema zahtevka.

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo

tega dovoljenja.

pristojni organi

potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek A – del 3 – odstavek 4

Priloga II – oddelek A – del 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  10 dni pred datumom
  prvega izvoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  10 dni pred datumom
  prvega izvoza.

10 dni pred datumom

| 4. | Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  30 dni po datumu
  prvega izvoza. |
| --- | --- |

4.

Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  30 dni po datumu
  prvega izvoza.

30 dni po datumu

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek A – del 3 – odstavek 5 – točka 4

Priloga II – oddelek A – del 3 – odstavek 5 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek B – del 3 – odstavek 3

Priloga II – oddelek B – del 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | Izvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se
  pred
  njegovo
  prvo uporabo
  registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organ
  pa jo izvozniku
  potrdi v 10
  delovnih dneh od prejema zahtevka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

Izvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se
  pred
  njegovo
  prvo uporabo
  registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organ
  pa jo izvozniku
  potrdi v 10
  delovnih dneh od prejema zahtevka.

Izvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se

njegovo

registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.

pristojni organ

potrdi v 10

| 3. | Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo
  pred prvo uporabo
  tega dovoljenja.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organi
  pa jo izvozniku
  potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih
  delovnih dneh od prejema zahtevka. |
| --- | --- |

3.

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo
  pred prvo uporabo
  tega dovoljenja.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organi
  pa jo izvozniku
  potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih
  delovnih dneh od prejema zahtevka.

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo

tega dovoljenja.

pristojni organi

potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek B – del 3 – odstavek 5 – točka 4

Priloga II – oddelek B – del 3 – odstavek 5 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek C – del 3 – odstavek 5

Priloga II – oddelek C – del 3 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  10 dni pred datumom prvega izvoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  10 dni pred datumom prvega izvoza.

10 dni pred datumom prvega izvoza.

| 5. | Registrirani uvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  30 dni po datumu prvega izvoza, oziroma v skladu z zahtevami pristojnega organa države članice, kjer ima izvoznik sedež, pred prvo uporabo tega dovoljenja. Države članice obvestijo Komisijo o izbranem mehanizmu obveščanja za dovoljenje. Komisija sporočene informacije objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

Registrirani uvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  30 dni po datumu prvega izvoza, oziroma v skladu z zahtevami pristojnega organa države članice, kjer ima izvoznik sedež, pred prvo uporabo tega dovoljenja. Države članice obvestijo Komisijo o izbranem mehanizmu obveščanja za dovoljenje. Komisija sporočene informacije objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

30 dni po datumu prvega izvoza, oziroma v skladu z zahtevami pristojnega organa države članice, kjer ima izvoznik sedež, pred prvo uporabo tega dovoljenja. Države članice obvestijo Komisijo o izbranem mehanizmu obveščanja za dovoljenje. Komisija sporočene informacije objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek C – del 3 – odstavek 6 – točka 4

Priloga II – oddelek C – del 3 – odstavek 6 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek D – del 3 – odstavek 6

Priloga II – oddelek D – del 3 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6. | Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  10 dni pred datumom prvega izvoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.

Registrirani izvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  10 dni pred datumom prvega izvoza.

10 dni pred datumom prvega izvoza.

| 6. | Registrirani uvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  30 dni po datumu prvega izvoza, oziroma v skladu z zahtevami pristojnega organa države članice, kjer ima izvoznik sedež, pred prvo uporabo tega dovoljenja. Države članice obvestijo Komisijo o izbranem mehanizmu obveščanja za dovoljenje. Komisija sporočene informacije objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Registrirani uvozniki o prvi uporabi tega dovoljenja uradno obvestijo pristojni organ države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež, in sicer najpozneje
  30 dni po datumu prvega izvoza, oziroma v skladu z zahtevami pristojnega organa države članice, kjer ima izvoznik sedež, pred prvo uporabo tega dovoljenja. Države članice obvestijo Komisijo o izbranem mehanizmu obveščanja za dovoljenje. Komisija sporočene informacije objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

30 dni po datumu prvega izvoza, oziroma v skladu z zahtevami pristojnega organa države članice, kjer ima izvoznik sedež, pred prvo uporabo tega dovoljenja. Države članice obvestijo Komisijo o izbranem mehanizmu obveščanja za dovoljenje. Komisija sporočene informacije objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek D – del 3 – odstavek 7 – točka 4

Priloga II – oddelek D – del 3 – odstavek 7 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek F – del 3 – odstavek 5 – točka 4

Priloga II – oddelek F – del 3 – odstavek 5 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek G – del 3 – odstavek 8 – točka 4

Priloga II – oddelek G – del 3 – odstavek 8 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek H – del 3 – odstavek 1 – točka 1

Priloga II – oddelek H – del 3 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | To dovoljenje
  dovoljuje prenos programske opreme in tehnologije iz dela 1 s strani
  izvoznika
  s prebivališčem ali sedežem v državi članici
  Unije
  ,
  če bodo blago uporabljali: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

To dovoljenje
  dovoljuje prenos programske opreme in tehnologije iz dela 1 s strani
  izvoznika
  s prebivališčem ali sedežem v državi članici
  Unije
  ,
  če bodo blago uporabljali:

To dovoljenje

izvoznika

Unije

če bodo blago uporabljali:

| 1. | Dovoljenje
  dovoljuje prenos programske opreme in tehnologije iz dela 1 s strani
  katerega koli podjetja, ki je izvoznik
  s prebivališčem ali sedežem v državi članici,
  poljubnemu sestrskemu podjetju, podružnici ali matični družbi, če so te entitete
  v lasti ali pod nadzorom
  iste matične družbe ali pod vzajemnim nadzorom in če je blago namenjeno uporabi v sodelovalnih projektih med družbami, vključno z razvojem komercialnih izdelkov, raziskavami, servisiranjem, proizvodnjo ter uporabo, v primeru zaposlenih in obdelovalcev naročil pa v skladu s pogodbo o zaposlitvi |
| --- | --- |

1.

Dovoljenje
  dovoljuje prenos programske opreme in tehnologije iz dela 1 s strani
  katerega koli podjetja, ki je izvoznik
  s prebivališčem ali sedežem v državi članici,
  poljubnemu sestrskemu podjetju, podružnici ali matični družbi, če so te entitete
  v lasti ali pod nadzorom
  iste matične družbe ali pod vzajemnim nadzorom in če je blago namenjeno uporabi v sodelovalnih projektih med družbami, vključno z razvojem komercialnih izdelkov, raziskavami, servisiranjem, proizvodnjo ter uporabo, v primeru zaposlenih in obdelovalcev naročil pa v skladu s pogodbo o zaposlitvi

Dovoljenje

katerega koli podjetja, ki je izvoznik

poljubnemu sestrskemu podjetju, podružnici ali matični družbi, če so te entitete

iste matične družbe ali pod vzajemnim nadzorom in če je blago namenjeno uporabi v sodelovalnih projektih med družbami, vključno z razvojem komercialnih izdelkov, raziskavami, servisiranjem, proizvodnjo ter uporabo, v primeru zaposlenih in obdelovalcev naročil pa v skladu s pogodbo o zaposlitvi

| | (1) | izvoznik ali kateri koli subjekt, ki je
  v lasti
  izvoznika
  ali pod
  njegovim
  nadzorom; |
| --- | --- | --- |

(1)

izvoznik ali kateri koli subjekt, ki je
  v lasti
  izvoznika
  ali pod
  njegovim
  nadzorom;

izvoznik ali kateri koli subjekt, ki je

izvoznika

njegovim

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek H – del 3 – odstavek 1 – točka 2

Priloga II – oddelek H – del 3 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | zaposleni izvoznika ali katerega koli subjekta, ki je v lasti izvoznika ali pod njegovim nadzorom, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

(2)

zaposleni izvoznika ali katerega koli subjekta, ki je v lasti izvoznika ali pod njegovim nadzorom,

črtano

črtano

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek H – del 3 – odstavek 1 – pododstavek 2

Priloga II – oddelek H – del 3 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| pri razvoju svojih tržnih proizvodov in, v primeru zaposlenih, v skladu s pogodbo o zaposlitvi. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

pri razvoju svojih tržnih proizvodov in, v primeru zaposlenih, v skladu s pogodbo o zaposlitvi.

pri razvoju svojih tržnih proizvodov in, v primeru zaposlenih, v skladu s pogodbo o zaposlitvi.

črtano

črtano

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek I – del 3 – odstavek 3 – pododstavek 1

Priloga II – oddelek I – del 3 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| I
  zvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se pred njegovo
  prvo uporabo
  registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organ
  pa jo izvozniku
  potrdi v 10
  delovnih dneh od prejema zahtevka. | Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo
  pred prvo uporabo
  tega dovoljenja.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organi
  pa jo izvozniku
  potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih
  delovnih dneh od prejema zahtevka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

I
  zvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se pred njegovo
  prvo uporabo
  registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organ
  pa jo izvozniku
  potrdi v 10
  delovnih dneh od prejema zahtevka.

zvozniki, ki nameravajo uporabiti to dovoljenje, se pred njegovo

registrirajo pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo prebivališče ali sedež.

pristojni organ

potrdi v 10

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo
  pred prvo uporabo
  tega dovoljenja.
  Registracija je samodejna,
  pristojni organi
  pa jo izvozniku
  potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih
  delovnih dneh od prejema zahtevka.

Država članica lahko zahteva od izvoznikov, ki imajo sedež v tej državi članici, da se registrirajo

tega dovoljenja.

pristojni organi

potrdijo takoj, vsekakor pa v desetih

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – oddelek J – del 3 – odstavek 5 – točka 4

Priloga II – oddelek J – del 3 – odstavek 5 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

če je znano,
  končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

če je znano,

| (4) | končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(4)

končno uporabo in končnega uporabnika blaga z dvojno rabo.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

1a

Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov).

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Imenovanje članice Računskega sodišča – Eva Lindström

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2018 o imenovanju Eve Lindström za članico Računskega sodišča (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 458/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0401/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2018),

| A. | ker je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 11. januarja 2018 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 11. januarja 2018 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članico Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Eva Lindström imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Imenovanje člana Računskega sodišča – Tony James Murphy

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2018 o imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Računskega sodišča (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 458/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0402/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0002/2018),

| A. | ker je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 11. januarja 2018 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 11. januarja 2018 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Tony James Murphy imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj svojo pozornost namenijo irskem načinu izbiranja z javnim natečajem, in se, če je mogoče, zgledujejo po njem, ko izbirajo svojega kandidata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (prenovitev) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prenovitev)

(2018/C 458/15)

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Spodbujanje obnovljivih virov energije je eden od ciljev energetske politike Unije. Večja uporaba energije iz obnovljivih virov skupaj s prihranki energije in večjo energijsko učinkovitostjo je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  izpolnitev
   Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015
  ter energetskega
  in
  podnebnega okvira Unije za leto 2030, vključno z zavezujočim ciljem
  , da se
  do leta 2030 emisije
  v 
  Uniji zmanjšajo za najmanj 40 % pod vrednostmi iz leta 1990
   . Prav tako ima
  pomembno
  vlogo pri spodbujanju zanesljivosti oskrbe z energijo in tehnološkega razvoja in inovacij ter zagotavljanju možnosti za zaposlovanje in regionalni razvoj, zlasti na podeželskih in odročnih območjih 
  ali
  v regijah z nizko gostoto prebivalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Spodbujanje obnovljivih virov energije je eden od ciljev energetske politike Unije. Večja uporaba energije iz obnovljivih virov skupaj s prihranki energije in večjo energijsko učinkovitostjo je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  izpolnitev
   Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015
  ter energetskega
  in
  podnebnega okvira Unije za leto 2030, vključno z zavezujočim ciljem
  , da se
  do leta 2030 emisije
  v 
  Uniji zmanjšajo za najmanj 40 % pod vrednostmi iz leta 1990
   . Prav tako ima
  pomembno
  vlogo pri spodbujanju zanesljivosti oskrbe z energijo in tehnološkega razvoja in inovacij ter zagotavljanju možnosti za zaposlovanje in regionalni razvoj, zlasti na podeželskih in odročnih območjih 
  ali
  v regijah z nizko gostoto prebivalstva.

| (2) | Spodbujanje obnovljivih virov energije je eden od ciljev energetske politike Unije
  v skladu s členom 194(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)
  . Večja uporaba energije iz obnovljivih virov skupaj s prihranki energije in večjo energijsko učinkovitostjo je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  usklajenost z zavezo Unije iz
   Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015
  , ki je sledil 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 21) (Pariški sporazum),
  in
  potrebo
  , da se v 
  domači rabi najkasneje do leta 2050 doseže ničelna stopnja emisij
  . Prav tako ima
  temeljno
  vlogo pri spodbujanju zanesljivosti oskrbe z energijo
  , trajnostne energije po dostopnih cenah
  in tehnološkega razvoja in inovacij ter
  vodilnega položaja v tehnologiji in industriji ob hkratnem
  zagotavljanju
  okoljskih, socialnih in zdravstvenih koristi ter veliko
  možnosti za zaposlovanje in regionalni razvoj, zlasti na podeželskih in odročnih območjih, v regijah z nizko gostoto prebivalstva
  in območjih, na katerih poteka delna deindustrializacija
  . |
| --- | --- |

(2)

Spodbujanje obnovljivih virov energije je eden od ciljev energetske politike Unije
  v skladu s členom 194(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)
  . Večja uporaba energije iz obnovljivih virov skupaj s prihranki energije in večjo energijsko učinkovitostjo je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  usklajenost z zavezo Unije iz
   Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015
  , ki je sledil 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 21) (Pariški sporazum),
  in
  potrebo
  , da se v 
  domači rabi najkasneje do leta 2050 doseže ničelna stopnja emisij
  . Prav tako ima
  temeljno
  vlogo pri spodbujanju zanesljivosti oskrbe z energijo
  , trajnostne energije po dostopnih cenah
  in tehnološkega razvoja in inovacij ter
  vodilnega položaja v tehnologiji in industriji ob hkratnem
  zagotavljanju
  okoljskih, socialnih in zdravstvenih koristi ter veliko
  možnosti za zaposlovanje in regionalni razvoj, zlasti na podeželskih in odročnih območjih, v regijah z nizko gostoto prebivalstva
  in območjih, na katerih poteka delna deindustrializacija
  .

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Pariški sporazum je pomagal bistveno povečati svetovna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb, saj so se podpisnice zavezale, da bodo zadržale zviševanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevale omejiti povišanje temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo. Unija se mora pripraviti na veliko obsežnejše in hitrejše zniževanje emisij, kot je bilo sprva predvideno, da bi lahko najkasneje do leta 2050 prešla na energijsko zelo učinkovit energetski sistem, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije. Bo pa znižanje izvedljivo ob nižjih stroških, kot se je ocenjevalo doslej, saj se tehnologije obnovljivih virov energije, kot sta veter in sonce, zelo hitro razvijajo in uveljavljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Pariški sporazum je pomagal bistveno povečati svetovna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb, saj so se podpisnice zavezale, da bodo zadržale zviševanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevale omejiti povišanje temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo. Unija se mora pripraviti na veliko obsežnejše in hitrejše zniževanje emisij, kot je bilo sprva predvideno, da bi lahko najkasneje do leta 2050 prešla na energijsko zelo učinkovit energetski sistem, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije. Bo pa znižanje izvedljivo ob nižjih stroških, kot se je ocenjevalo doslej, saj se tehnologije obnovljivih virov energije, kot sta veter in sonce, zelo hitro razvijajo in uveljavljajo.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Zlasti so večje tehnološke izboljšave,
  spodbude za večjo uporabo
  javnega prometa
  in njegovo širitev
  , uporaba energijsko učinkovitih tehnologij in spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa zelo učinkovita sredstva, skupaj z ukrepi za energijsko učinkovitost, za zmanjšanje odvisnosti Unije od
  uvoženega plina in nafte
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Zlasti so večje tehnološke izboljšave,
  spodbude za večjo uporabo
  javnega prometa
  in njegovo širitev
  , uporaba energijsko učinkovitih tehnologij in spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa zelo učinkovita sredstva, skupaj z ukrepi za energijsko učinkovitost, za zmanjšanje odvisnosti Unije od
  uvoženega plina in nafte
  .

| (3) | Zlasti so
  zmanjšanje porabe energije,
  večje tehnološke izboljšave,
  širitev
  javnega prometa, uporaba energijsko učinkovitih tehnologij in spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa zelo učinkovita sredstva, skupaj z ukrepi za energijsko učinkovitost, za zmanjšanje odvisnosti Unije od
  energije
  . |
| --- | --- |

(3)

Zlasti so
  zmanjšanje porabe energije,
  večje tehnološke izboljšave,
  širitev
  javnega prometa, uporaba energijsko učinkovitih tehnologij in spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa zelo učinkovita sredstva, skupaj z ukrepi za energijsko učinkovitost, za zmanjšanje odvisnosti Unije od
  energije
  .

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Direktiva 2009/28/ES je določila regulativni okvir za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov, v katerem so bili opredeljeni zavezujoči nacionalni cilji glede deleža obnovljivih virov energije v porabi energije in prometu, ki bi jih bilo treba izpolniti do leta 2020.
  Komisija je v sporočilu z dne 22. januarja 2014

   (12)

  določila okvir za prihodnjo energetsko in podnebno politiko Unije ter spodbujala skupno razumevanje o tem, kako te politike razvijati po letu 2020. Komisija je predlagala, da naj ciljni delež EU za leto 2030 pri porabljeni energiji iz obnovljivih virov v Uniji znaša najmanj 27 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Direktiva 2009/28/ES je določila regulativni okvir za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov, v katerem so bili opredeljeni zavezujoči nacionalni cilji glede deleža obnovljivih virov energije v porabi energije in prometu, ki bi jih bilo treba izpolniti do leta 2020.
  Komisija je v sporočilu z dne 22. januarja 2014

   (12)

  določila okvir za prihodnjo energetsko in podnebno politiko Unije ter spodbujala skupno razumevanje o tem, kako te politike razvijati po letu 2020. Komisija je predlagala, da naj ciljni delež EU za leto 2030 pri porabljeni energiji iz obnovljivih virov v Uniji znaša najmanj 27 %.

| (4) | Direktiva 2009/28/ES je določila regulativni okvir za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov, v katerem so bili opredeljeni zavezujoči nacionalni cilji glede deleža obnovljivih virov energije v porabi energije in prometu, ki bi jih bilo treba izpolniti do leta 2020. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2009/28/ES je določila regulativni okvir za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov, v katerem so bili opredeljeni zavezujoči nacionalni cilji glede deleža obnovljivih virov energije v porabi energije in prometu, ki bi jih bilo treba izpolniti do leta 2020.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Evropski svet je oktobra 2014 podprl navedeni cilj, pri čemer je navedel, da lahko države članice same določijo bolj ambiciozne nacionalne cilje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Evropski svet je oktobra 2014 podprl navedeni cilj, pri čemer je navedel, da lahko države članice same določijo bolj ambiciozne nacionalne cilje.

črtano

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Evropski parlament je v svoji resoluciji o Okviru podnebne in energetske politike
  za obdobje 2020–
  2030
  ter Poročilu o napredku na področju energije iz obnovljivih virov
  dal prednost zavezujočemu cilju Unije
  za leto
  2030 v višini najmanj 30 % skupne porabe končne energije iz obnovljivih virov, pri čemer je poudaril, da bi bilo treba cilj doseči na podlagi posameznih nacionalnih ciljev ob upoštevanju razmer in potenciala posamičnih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Evropski parlament je v svoji resoluciji o Okviru podnebne in energetske politike
  za obdobje 2020–
  2030
  ter Poročilu o napredku na področju energije iz obnovljivih virov
  dal prednost zavezujočemu cilju Unije
  za leto
  2030 v višini najmanj 30 % skupne porabe končne energije iz obnovljivih virov, pri čemer je poudaril, da bi bilo treba cilj doseči na podlagi posameznih nacionalnih ciljev ob upoštevanju razmer in potenciala posamičnih držav članic.

| (6) | Evropski parlament je v svoji resoluciji
  z dne 5. februarja 2014
  o okviru podnebne in energetske politike
  do leta
  2030 dal prednost zavezujočemu cilju Unije
  do leta
  2030 v višini najmanj 30 % skupne porabe končne energije iz obnovljivih virov, pri čemer je poudaril, da bi bilo treba cilj doseči na podlagi posameznih nacionalnih ciljev ob upoštevanju razmer in potenciala posamičnih držav članic.
  V svoji resoluciji z dne 23. junija 2016 o poročilu o napredku na področju energije iz obnovljivih virov je to še okrepil, ponovil svoje prejšnje stališče o cilju Unije o vsaj 30-odstotnem deležu ter poudaril, da so zaradi Pariškega sporazuma in nedavnega zmanjšanja stroškov za obnovljive tehnologije zaželeni veliko bolj ambiciozni cilji. |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament je v svoji resoluciji
  z dne 5. februarja 2014
  o okviru podnebne in energetske politike
  do leta
  2030 dal prednost zavezujočemu cilju Unije
  do leta
  2030 v višini najmanj 30 % skupne porabe končne energije iz obnovljivih virov, pri čemer je poudaril, da bi bilo treba cilj doseči na podlagi posameznih nacionalnih ciljev ob upoštevanju razmer in potenciala posamičnih držav članic.
  V svoji resoluciji z dne 23. junija 2016 o poročilu o napredku na področju energije iz obnovljivih virov je to še okrepil, ponovil svoje prejšnje stališče o cilju Unije o vsaj 30-odstotnem deležu ter poudaril, da so zaradi Pariškega sporazuma in nedavnega zmanjšanja stroškov za obnovljive tehnologije zaželeni veliko bolj ambiciozni cilji.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Zato bi bilo treba upoštevati ambicije, določene v Pariškem sporazumu, in tehnološki razvoj, vključno z zmanjšanjem stroškov za naložbe v obnovljivo energijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Zato bi bilo treba upoštevati ambicije, določene v Pariškem sporazumu, in tehnološki razvoj, vključno z zmanjšanjem stroškov za naložbe v obnovljivo energijo.

Sprememba 324

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Zato je primerno, da se določi zavezujoči ciljni delež Unije najmanj
  27
   % energije iz obnovljivih virov. Države članice bi morale
  opredeliti svoj prispevek k doseganju navedenega cilja v okviru celovitih nacionalnih energetskih
  in
  podnebnih načrtov na podlagi postopka upravljanja, določenega v uredbi [o upravljanju]
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Zato je primerno, da se določi zavezujoči ciljni delež Unije najmanj
  27
   % energije iz obnovljivih virov. Države članice bi morale
  opredeliti svoj prispevek k doseganju navedenega cilja v okviru celovitih nacionalnih energetskih
  in
  podnebnih načrtov na podlagi postopka upravljanja, določenega v uredbi [o upravljanju]
  .

| (7) | Zato je primerno, da se določi zavezujoči ciljni delež Unije najmanj
  35
   % energije iz obnovljivih virov
  , ki naj ga dopolnjujejo nacionalni cilji
  . Države članice bi morale
  le izjemoma imeti dovoljenje, da v utemeljenih, izmerljivih in preverljivih okoliščinah, na podlagi objektivnih
  in
  nediskriminatornih meril za največ 10 % odstopajo od predvidenega deleža svojega cilja
  . |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno, da se določi zavezujoči ciljni delež Unije najmanj
  35
   % energije iz obnovljivih virov
  , ki naj ga dopolnjujejo nacionalni cilji
  . Države članice bi morale
  le izjemoma imeti dovoljenje, da v utemeljenih, izmerljivih in preverljivih okoliščinah, na podlagi objektivnih
  in
  nediskriminatornih meril za največ 10 % odstopajo od predvidenega deleža svojega cilja
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Cilje držav članic na področju obnovljivih virov energije bi bilo treba določiti ob upoštevanju obveznosti iz Pariškega sporazuma, velikega potenciala obnovljivih virov energije, ki je še na voljo, ter potrebnih naložb za uresničitev energetskega prehoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Cilje držav članic na področju obnovljivih virov energije bi bilo treba določiti ob upoštevanju obveznosti iz Pariškega sporazuma, velikega potenciala obnovljivih virov energije, ki je še na voljo, ter potrebnih naložb za uresničitev energetskega prehoda.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Prenos 35-odstotnih ciljev Unije v posamezne cilje za vsako državo članico bi bilo treba opraviti ob ustreznem upoštevanju poštene in ustrezne porazdelitve, upoštevanju BDP držav članic ter njihovih različnih izhodišč in potencialov, vključno z deležem energije iz obnovljivih virov, ki jih je treba doseči do leta 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Prenos 35-odstotnih ciljev Unije v posamezne cilje za vsako državo članico bi bilo treba opraviti ob ustreznem upoštevanju poštene in ustrezne porazdelitve, upoštevanju BDP držav članic ter njihovih različnih izhodišč in potencialov, vključno z deležem energije iz obnovljivih virov, ki jih je treba doseči do leta 2020.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Določitev zavezujočega cilja Unije za leto 2030 glede energije iz obnovljivih virov bi še naprej spodbujala razvoj tehnologij, s katerimi se proizvaja energija iz obnovljivih virov, in zagotovila gotovost za vlagatelje.
  Cilj, opredeljen na ravni Unije, bi državam članicam omogočal večjo prilagodljivost, da lahko svoje cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov dosežejo na najbolj stroškovno učinkovit način in v skladu z nacionalnimi razmerami, mešanicami energijskih virov in zmogljivostmi za proizvajanje energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Določitev zavezujočega cilja Unije za leto 2030 glede energije iz obnovljivih virov bi še naprej spodbujala razvoj tehnologij, s katerimi se proizvaja energija iz obnovljivih virov, in zagotovila gotovost za vlagatelje.
  Cilj, opredeljen na ravni Unije, bi državam članicam omogočal večjo prilagodljivost, da lahko svoje cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov dosežejo na najbolj stroškovno učinkovit način in v skladu z nacionalnimi razmerami, mešanicami energijskih virov in zmogljivostmi za proizvajanje energije iz obnovljivih virov.

| (8) | Določitev zavezujočega cilja Unije za leto 2030 glede energije iz obnovljivih virov bi še naprej spodbujala razvoj tehnologij, s katerimi se proizvaja energija iz obnovljivih virov, in zagotovila gotovost za vlagatelje. |
| --- | --- |

(8)

Določitev zavezujočega cilja Unije za leto 2030 glede energije iz obnovljivih virov bi še naprej spodbujala razvoj tehnologij, s katerimi se proizvaja energija iz obnovljivih virov, in zagotovila gotovost za vlagatelje.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Države članice bi morale proučiti, v kolikšni meri je uporaba različnih vrst virov energije združljiva s ciljem omejitve segrevanja na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo ter ciljem nefosilnega in hkrati nizkoogljičnega gospodarstva. Komisija bi morala oceniti prispevek različnih vrst energije iz obnovljivih virov k navedenim ciljem glede na vračilno dobo in rezultate v primerjavi s fosilnimi gorivi ter preučiti možnosti predlaganja najdaljše dovoljene vračilne dobe kot trajnostnega merila, zlasti za lesno-celulozno biomaso. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Države članice bi morale proučiti, v kolikšni meri je uporaba različnih vrst virov energije združljiva s ciljem omejitve segrevanja na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo ter ciljem nefosilnega in hkrati nizkoogljičnega gospodarstva. Komisija bi morala oceniti prispevek različnih vrst energije iz obnovljivih virov k navedenim ciljem glede na vračilno dobo in rezultate v primerjavi s fosilnimi gorivi ter preučiti možnosti predlaganja najdaljše dovoljene vračilne dobe kot trajnostnega merila, zlasti za lesno-celulozno biomaso.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Države članice bi morale sprejeti dodatne ukrepe, če delež energije iz obnovljivih virov na ravni Unije ne ustreza začrtanemu poteku Unije do ciljnega deleža najmanj 27 % energije iz obnovljivih virov. Če Komisija med oceno celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ugotovi vrzel v ambicioznosti prizadevanj, lahko v skladu z uredbo [o upravljanju] sprejme ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila izpolnitev cilja. Če Komisija med oceno poročil o napredku pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ugotovi vrzel pri uresničevanju cilja, bi morale države članice uporabiti ukrepe, določene v uredbi [o upravljanju], ki jim omogočajo dovolj prilagodljivosti pri izbiri. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Države članice bi morale sprejeti dodatne ukrepe, če delež energije iz obnovljivih virov na ravni Unije ne ustreza začrtanemu poteku Unije do ciljnega deleža najmanj 27 % energije iz obnovljivih virov. Če Komisija med oceno celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ugotovi vrzel v ambicioznosti prizadevanj, lahko v skladu z uredbo [o upravljanju] sprejme ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila izpolnitev cilja. Če Komisija med oceno poročil o napredku pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ugotovi vrzel pri uresničevanju cilja, bi morale države članice uporabiti ukrepe, določene v uredbi [o upravljanju], ki jim omogočajo dovolj prilagodljivosti pri izbiri.

črtano

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, so se izkazali za učinkovite pri spodbujanju uporabe električne energije iz obnovljivih virov. Če in ko se bodo države članice odločile uporabiti programe podpore, bi bilo treba takšno podporo zagotoviti tako, da povzroča čim manj motenj delovanja trgov električne energije. V ta namen vse več držav članic namenja dodatno podporo poleg tržnih prihodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, so se izkazali za učinkovite pri spodbujanju uporabe električne energije iz obnovljivih virov. Če in ko se bodo države članice odločile uporabiti programe podpore, bi bilo treba takšno podporo zagotoviti tako, da povzroča čim manj motenj delovanja trgov električne energije. V ta namen vse več držav članic namenja dodatno podporo poleg tržnih prihodkov.

| (15) | Programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, so se izkazali za učinkovite pri spodbujanju uporabe električne energije iz obnovljivih virov. Če in ko se bodo države članice odločile uporabiti programe podpore, bi bilo treba takšno podporo zagotoviti tako, da povzroča čim manj motenj delovanja trgov električne energije. V ta namen vse več držav članic namenja dodatno podporo poleg tržnih prihodkov
  , pri tem pa upošteva posebnosti različnih tehnologij in različne sposobnosti majhnih in velikih proizvajalcev, da se odzovejo na tržne signale
  . |
| --- | --- |

(15)

Programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, so se izkazali za učinkovite pri spodbujanju uporabe električne energije iz obnovljivih virov. Če in ko se bodo države članice odločile uporabiti programe podpore, bi bilo treba takšno podporo zagotoviti tako, da povzroča čim manj motenj delovanja trgov električne energije. V ta namen vse več držav članic namenja dodatno podporo poleg tržnih prihodkov
  , pri tem pa upošteva posebnosti različnih tehnologij in različne sposobnosti majhnih in velikih proizvajalcev, da se odzovejo na tržne signale
  .

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov bi bilo treba povečati
  ob čim manjših stroških
  za odjemalce in davkoplačevalce. Države članice si morajo pri oblikovanju programov podpore in dodeljevanju podpore prizadevati za čim nižje skupne sistemske stroške uvedbe obnovljivih virov energije ob upoštevanju potreb po razvoju omrežij in sistemov, posledične mešanice energijskih virov ter dolgoročnega potenciala tehnologij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov bi bilo treba povečati
  ob čim manjših stroških
  za odjemalce in davkoplačevalce. Države članice si morajo pri oblikovanju programov podpore in dodeljevanju podpore prizadevati za čim nižje skupne sistemske stroške uvedbe obnovljivih virov energije ob upoštevanju potreb po razvoju omrežij in sistemov, posledične mešanice energijskih virov ter dolgoročnega potenciala tehnologij.

| (16) | Proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov
  , vključno s shranjevanjem energije,
  bi bilo treba povečati
  , da bi kar najbolj znižali dolgoročne stroške energetskega prehoda
  za odjemalce in davkoplačevalce. Države članice si morajo pri oblikovanju programov podpore in dodeljevanju podpore prizadevati za čim nižje skupne sistemske stroške uvedbe obnovljivih virov energije ob upoštevanju potreb po razvoju omrežij in sistemov, posledične mešanice energijskih virov ter dolgoročnega potenciala tehnologij.
  Države članice bi morale tudi dodeljevati podporo obratom prek javnih razpisov, ki namenjeni posamezni tehnologiji ali tehnološko nevtralni. |
| --- | --- |

(16)

Proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov
  , vključno s shranjevanjem energije,
  bi bilo treba povečati
  , da bi kar najbolj znižali dolgoročne stroške energetskega prehoda
  za odjemalce in davkoplačevalce. Države članice si morajo pri oblikovanju programov podpore in dodeljevanju podpore prizadevati za čim nižje skupne sistemske stroške uvedbe obnovljivih virov energije ob upoštevanju potreb po razvoju omrežij in sistemov, posledične mešanice energijskih virov ter dolgoročnega potenciala tehnologij.
  Države članice bi morale tudi dodeljevati podporo obratom prek javnih razpisov, ki namenjeni posamezni tehnologiji ali tehnološko nevtralni.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 poudaril pomembnost bolj povezanega notranjega trga energije in potrebo po ustrezni podpori, da bi vključili vedno večje ravni nestalnih obnovljivih virov energije ter s tem Uniji omogočili uresničitev njenih ambicij v zvezi z vodilno vlogo pri energetskem prehodu. Zato je nujno treba povečati raven medsebojne povezanosti in doseči napredek v smeri ciljev, o katerih se je dogovoril Evropski svet, da bi kar najbolj izkoristili polni potencial energetske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 poudaril pomembnost bolj povezanega notranjega trga energije in potrebo po ustrezni podpori, da bi vključili vedno večje ravni nestalnih obnovljivih virov energije ter s tem Uniji omogočili uresničitev njenih ambicij v zvezi z vodilno vlogo pri energetskem prehodu. Zato je nujno treba povečati raven medsebojne povezanosti in doseči napredek v smeri ciljev, o katerih se je dogovoril Evropski svet, da bi kar najbolj izkoristili polni potencial energetske unije.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Države članice bi morale pri razvijanju programov podpore za obnovljive vire energije upoštevati načela krožnega gospodarstva in hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov bi morali biti prednostni možnosti. Države članice ne bi smele uvajati takih programov podpore, ki bi bili v nasprotju s cilji o obdelavi odpadkov in bi povzročili neučinkovito uporabo odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da ukrepi, uvedeni s to direktivo, ne bodo v nasprotju s cilji Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Države članice bi morale pri razvijanju programov podpore za obnovljive vire energije upoštevati načela krožnega gospodarstva in hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov bi morali biti prednostni možnosti. Države članice ne bi smele uvajati takih programov podpore, ki bi bili v nasprotju s cilji o obdelavi odpadkov in bi povzročili neučinkovito uporabo odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da ukrepi, uvedeni s to direktivo, ne bodo v nasprotju s cilji Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16c) | Glede uporabe biotskih virov energije bi morale države članice uvesti ukrepe za zaščito biotske raznovrstnosti in zaščito pred izčrpavanjem ali izgubo ekosistemov ter za preprečevanje vsake spremembe obstoječe uporabe, ki bi neposredno ali posredno negativno vplivala na biotsko raznovrstnost, prst ali celotno bilanco toplogrednih plinov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16c)

Glede uporabe biotskih virov energije bi morale države članice uvesti ukrepe za zaščito biotske raznovrstnosti in zaščito pred izčrpavanjem ali izgubo ekosistemov ter za preprečevanje vsake spremembe obstoječe uporabe, ki bi neposredno ali posredno negativno vplivala na biotsko raznovrstnost, prst ali celotno bilanco toplogrednih plinov.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16d) | Države članice bi morale kolikor je mogoče spodbujati uporabo domačih obnovljivih virov in jim dajati prednost ter preprečiti razmere izkrivljanja, ki so posledica obsežnega uvoza virov iz tretjih držav. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati in spodbujati pristop celotnega življenjskega kroga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16d)

Države članice bi morale kolikor je mogoče spodbujati uporabo domačih obnovljivih virov in jim dajati prednost ter preprečiti razmere izkrivljanja, ki so posledica obsežnega uvoza virov iz tretjih držav. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati in spodbujati pristop celotnega življenjskega kroga.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16e) | Skupnosti, mesta in lokalni organi na področju energije iz obnovljivih virov bi morali imeti pravico sodelovati v razpoložljivih programih podpore enakovredno z drugimi velikimi udeleženci. Zato bi morale države članice imeti možnost sprejeti ukrepe, vključno z zagotavljanjem informacij, tehnično in finančno podporo prek enotnih upravnih kontaktnih točk, zmanjšati upravne zahteve, vključevati na skupnost osredotočena razpisna merila, ustvarjati po meri narejena razpisna okna za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali jim omogočiti, da prejmejo plačilo prek neposredne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16e)

Skupnosti, mesta in lokalni organi na področju energije iz obnovljivih virov bi morali imeti pravico sodelovati v razpoložljivih programih podpore enakovredno z drugimi velikimi udeleženci. Zato bi morale države članice imeti možnost sprejeti ukrepe, vključno z zagotavljanjem informacij, tehnično in finančno podporo prek enotnih upravnih kontaktnih točk, zmanjšati upravne zahteve, vključevati na skupnost osredotočena razpisna merila, ustvarjati po meri narejena razpisna okna za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali jim omogočiti, da prejmejo plačilo prek neposredne pomoči.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16f) | Pri načrtovanju infrastrukture, potrebne za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba ustrezno upoštevati politike, povezane s sodelovanjem oseb, na katere projekti vplivajo, vključno z domorodnimi prebivalci, in ob ustreznem upoštevanju njihovih zemljiških pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16f)

Pri načrtovanju infrastrukture, potrebne za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba ustrezno upoštevati politike, povezane s sodelovanjem oseb, na katere projekti vplivajo, vključno z domorodnimi prebivalci, in ob ustreznem upoštevanju njihovih zemljiških pravic.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16 g) | Potrošnikom bi bilo treba zagotoviti celovite informacije, vključno z informacijami o povečanju energijske učinkovitosti sistemov ogrevanja in hlajenja ter o nižjih obratovalnih stroških električnih vozil, da bi se lahko individualno odločali glede energije iz obnovljivih virov in se izognili vezanosti na določeno tehnologijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16 g)

Potrošnikom bi bilo treba zagotoviti celovite informacije, vključno z informacijami o povečanju energijske učinkovitosti sistemov ogrevanja in hlajenja ter o nižjih obratovalnih stroških električnih vozil, da bi se lahko individualno odločali glede energije iz obnovljivih virov in se izognili vezanosti na določeno tehnologijo.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16h) | Pri spodbujanju razvoja trga za obnovljive vire energije bi bilo treba upoštevati negativne učinke na druge udeležence na trgu. S podpornimi programi bi bilo treba zato čim bolj zmanjšati tveganje za izkrivljanje trga in konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16h)

Pri spodbujanju razvoja trga za obnovljive vire energije bi bilo treba upoštevati negativne učinke na druge udeležence na trgu. S podpornimi programi bi bilo treba zato čim bolj zmanjšati tveganje za izkrivljanje trga in konkurence.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da postopno in delno odprejo podporo za projekte v drugih državah članicah na ravni, ki odraža fizične tokove med njimi, odprtje programov podpore nad tem obveznim deležem pa bi moralo ostati prostovoljno. Države članice imajo različne možnosti za razvoj obnovljive energije in na nacionalni ravni uporabljajo različne programe podpore za energijo iz obnovljivih virov. Večina držav članic uporablja programe podpore, v okviru katerih je pomoč namenjena le energiji iz obnovljivih virov, ki se proizvede na njihovem ozemlju. Za dobro delovanje nacionalnih programov podpore je bistvenega pomena, da lahko države članice nadzorujejo učinke in stroške svojih nacionalnih programov podpore v skladu s svojim potencialom. Pomembno sredstvo za doseganje cilja te direktive je, da se zagotovi pravilno delovanje nacionalnih programov podpore, kot v skladu z direktivama 2001/77/ES in 2009/28/ES, da bi ohranili zaupanje vlagateljev, državam članicam pa omogočili, da predvidijo učinkovite nacionalne ukrepe za izpolnjevanje ciljev. Namen te direktive je omogočiti čezmejno podporo za obnovljive vire energije brez nesorazmernega poseganja v nacionalne programe podpore. Direktiva tako poleg obveznega delnega odprtja programov podpore uvaja neobvezne mehanizme za sodelovanje med državami članicami, v okviru katerih se te lahko dogovorijo, v kolikšni meri ena država članica podpira proizvodnjo energije v drugi državi članici in kakšen delež skupnega obsega nacionalnih ciljev naj bi proizvodnja energije iz obnovljivih virov predstavljala v eni izmed teh držav članic. Da bi zagotovili učinkovitost obeh ukrepov za izpolnjevanje ciljev, namreč nacionalnih programov podpore in mehanizmov za sodelovanje, je bistvenega pomena, da države članice lahko poleg minimalnega deleža obveznega odprtja določijo, ali in v kolikšni meri se njihovi programi nacionalne podpore uporabljajo za energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v drugih državah članicah, in da se o tem dogovorijo s pomočjo mehanizmov za sodelovanje, predvidenih v tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da postopno in delno odprejo podporo za projekte v drugih državah članicah na ravni, ki odraža fizične tokove med njimi, odprtje programov podpore nad tem obveznim deležem pa bi moralo ostati prostovoljno. Države članice imajo različne možnosti za razvoj obnovljive energije in na nacionalni ravni uporabljajo različne programe podpore za energijo iz obnovljivih virov. Večina držav članic uporablja programe podpore, v okviru katerih je pomoč namenjena le energiji iz obnovljivih virov, ki se proizvede na njihovem ozemlju. Za dobro delovanje nacionalnih programov podpore je bistvenega pomena, da lahko države članice nadzorujejo učinke in stroške svojih nacionalnih programov podpore v skladu s svojim potencialom. Pomembno sredstvo za doseganje cilja te direktive je, da se zagotovi pravilno delovanje nacionalnih programov podpore, kot v skladu z direktivama 2001/77/ES in 2009/28/ES, da bi ohranili zaupanje vlagateljev, državam članicam pa omogočili, da predvidijo učinkovite nacionalne ukrepe za izpolnjevanje ciljev. Namen te direktive je omogočiti čezmejno podporo za obnovljive vire energije brez nesorazmernega poseganja v nacionalne programe podpore. Direktiva tako poleg obveznega delnega odprtja programov podpore uvaja neobvezne mehanizme za sodelovanje med državami članicami, v okviru katerih se te lahko dogovorijo, v kolikšni meri ena država članica podpira proizvodnjo energije v drugi državi članici in kakšen delež skupnega obsega nacionalnih ciljev naj bi proizvodnja energije iz obnovljivih virov predstavljala v eni izmed teh držav članic. Da bi zagotovili učinkovitost obeh ukrepov za izpolnjevanje ciljev, namreč nacionalnih programov podpore in mehanizmov za sodelovanje, je bistvenega pomena, da države članice lahko poleg minimalnega deleža obveznega odprtja določijo, ali in v kolikšni meri se njihovi programi nacionalne podpore uporabljajo za energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v drugih državah članicah, in da se o tem dogovorijo s pomočjo mehanizmov za sodelovanje, predvidenih v tej direktivi.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Brez poseganja v prilagoditve programov podpore, da bi jih uskladili s pravili o državni pomoči,
  bi morale biti politike podpore za energijo iz obnovljivih virov stabilne in
  se
  ne bi
  smele
  pogosto spreminjati.
  Takšne spremembe imajo
  neposredne posledice za stroške financiranja kapitala in tako
  na
  skupne stroške uvedbe energije iz obnovljivih virov v Uniji. Države članice bi morale preprečiti, da bi revizija podpore, ki se odobri projektom za energijo iz obnovljivih virov, imela negativne posledice za njihovo gospodarsko uspešnost. Države članice bi glede tega morale spodbujati stroškovno učinkovite politike podpore in zagotavljati njihovo finančno vzdržnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Brez poseganja v prilagoditve programov podpore, da bi jih uskladili s pravili o državni pomoči,
  bi morale biti politike podpore za energijo iz obnovljivih virov stabilne in
  se
  ne bi
  smele
  pogosto spreminjati.
  Takšne spremembe imajo
  neposredne posledice za stroške financiranja kapitala in tako
  na
  skupne stroške uvedbe energije iz obnovljivih virov v Uniji. Države članice bi morale preprečiti, da bi revizija podpore, ki se odobri projektom za energijo iz obnovljivih virov, imela negativne posledice za njihovo gospodarsko uspešnost. Države članice bi glede tega morale spodbujati stroškovno učinkovite politike podpore in zagotavljati njihovo finančno vzdržnost.

| (18) | V skladu s členoma 107 in 108 PDEU
  bi morale biti politike podpore za energijo iz obnovljivih virov
  predvidljive,
  stabilne in
  jih
  ne bi
  smeli
  pogosto
  in retroaktivno
  spreminjati.
  Nepredvidljivost ali nestabilnost politik imata
  neposredne posledice za stroške financiranja kapitala in tako
  za
  skupne stroške uvedbe energije iz obnovljivih virov v Uniji.
  Države članice bi morale objaviti vse spremembe politik podpore pred nameravano spremembo in se ustrezno posvetovati z deležniki. Države članice bi morale v vsakem primeru
  preprečiti, da bi revizija podpore, ki se odobri projektom za energijo iz obnovljivih virov, imela negativne posledice za njihovo gospodarsko uspešnost. Države članice bi glede tega morale spodbujati stroškovno učinkovite politike podpore in zagotavljati njihovo finančno vzdržnost. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členoma 107 in 108 PDEU
  bi morale biti politike podpore za energijo iz obnovljivih virov
  predvidljive,
  stabilne in
  jih
  ne bi
  smeli
  pogosto
  in retroaktivno
  spreminjati.
  Nepredvidljivost ali nestabilnost politik imata
  neposredne posledice za stroške financiranja kapitala in tako
  za
  skupne stroške uvedbe energije iz obnovljivih virov v Uniji.
  Države članice bi morale objaviti vse spremembe politik podpore pred nameravano spremembo in se ustrezno posvetovati z deležniki. Države članice bi morale v vsakem primeru
  preprečiti, da bi revizija podpore, ki se odobri projektom za energijo iz obnovljivih virov, imela negativne posledice za njihovo gospodarsko uspešnost. Države članice bi glede tega morale spodbujati stroškovno učinkovite politike podpore in zagotavljati njihovo finančno vzdržnost.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Obveznosti držav članic, da pripravijo akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov in poročila o napredku, ter obveznost Komisije, da poroča o napredku, ki so ga dosegle države članice, so bistvene za večjo preglednost in gotovost za vlagatelje in odjemalce ter učinkovito spremljanje. Uredba [o upravljanju] vključuje navedene obveznosti v sistem upravljanja energetske unije, v katerem so obveznosti načrtovanja, poročanja in spremljanja na področju energije in podnebja racionalizirane. Platforma za preglednost energije iz obnovljivih virov je prav tako vključena v širšo e-platformo, določeno v uredbi [o upravljanju]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Obveznosti držav članic, da pripravijo akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov in poročila o napredku, ter obveznost Komisije, da poroča o napredku, ki so ga dosegle države članice, so bistvene za večjo preglednost in gotovost za vlagatelje in odjemalce ter učinkovito spremljanje. Uredba [o upravljanju] vključuje navedene obveznosti v sistem upravljanja energetske unije, v katerem so obveznosti načrtovanja, poročanja in spremljanja na področju energije in podnebja racionalizirane. Platforma za preglednost energije iz obnovljivih virov je prav tako vključena v širšo e-platformo, določeno v uredbi [o upravljanju].

| (19) | Obveznosti držav članic, da pripravijo akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov in poročila o napredku, ter obveznost Komisije, da poroča o napredku, ki so ga dosegle države članice, so bistvene za večjo preglednost in gotovost za vlagatelje in odjemalce ter učinkovito spremljanje.
  Da bi države članice bi zagotovile, da so državljani v osredju energetskega prehoda, bi morale razviti dolgoročne strategije, ki bi olajšale mestom, skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov in samoporabnikom proizvodnjo obnovljivih virov energije v okviru svojih akcijskih načrtov za energijo iz obnovljivih virov.
  Uredba
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [o upravljanju
  energetske unije, 2016/0375(COD)
  ] vključuje navedene obveznosti v sistem upravljanja energetske unije, v katerem so obveznosti
  dolgoročnih strategij,
  načrtovanja, poročanja in spremljanja na področju energije in podnebja racionalizirane. Platforma za preglednost energije iz obnovljivih virov je prav tako vključena v širšo e-platformo, določeno v uredbi
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [o upravljanju
  energetske unije, 2016/0375(COD)
  ]. |
| --- | --- |

(19)

Obveznosti držav članic, da pripravijo akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov in poročila o napredku, ter obveznost Komisije, da poroča o napredku, ki so ga dosegle države članice, so bistvene za večjo preglednost in gotovost za vlagatelje in odjemalce ter učinkovito spremljanje.
  Da bi države članice bi zagotovile, da so državljani v osredju energetskega prehoda, bi morale razviti dolgoročne strategije, ki bi olajšale mestom, skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov in samoporabnikom proizvodnjo obnovljivih virov energije v okviru svojih akcijskih načrtov za energijo iz obnovljivih virov.
  Uredba
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [o upravljanju
  energetske unije, 2016/0375(COD)
  ] vključuje navedene obveznosti v sistem upravljanja energetske unije, v katerem so obveznosti
  dolgoročnih strategij,
  načrtovanja, poročanja in spremljanja na področju energije in podnebja racionalizirane. Platforma za preglednost energije iz obnovljivih virov je prav tako vključena v širšo e-platformo, določeno v uredbi
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [o upravljanju
  energetske unije, 2016/0375(COD)
  ].

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Obnovljivi viri energije na morju so edinstvena priložnost za Unijo, da zmanjša svojo odvisnost od fosilnih virov energije, prispeva k uresničitvi svojih ciljev glede zmanjšanja emisij CO2 in vzpostavi novo industrijsko verigo, ki bo ustvarila delovna mesta na velikem delu njenega ozemlja, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Zato si mora Unija prizadevati za vzpostavitev ugodnih ekonomskih in regulativnih pogojev, ki spodbujajo njihovo uvedbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Obnovljivi viri energije na morju so edinstvena priložnost za Unijo, da zmanjša svojo odvisnost od fosilnih virov energije, prispeva k uresničitvi svojih ciljev glede zmanjšanja emisij CO2 in vzpostavi novo industrijsko verigo, ki bo ustvarila delovna mesta na velikem delu njenega ozemlja, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Zato si mora Unija prizadevati za vzpostavitev ugodnih ekonomskih in regulativnih pogojev, ki spodbujajo njihovo uvedbo.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | V sporočilu Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami je bil poudarjen poseben pomen naprednih pogonskih biogoriv za letalstvo v srednjeročnem obdobju. Komercialno letalstvo je v celoti odvisno od tekočih goriv, saj za civilno letalsko industrijo ni varne ali potrjene alternative. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

V sporočilu Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami je bil poudarjen poseben pomen naprednih pogonskih biogoriv za letalstvo v srednjeročnem obdobju. Komercialno letalstvo je v celoti odvisno od tekočih goriv, saj za civilno letalsko industrijo ni varne ali potrjene alternative.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Da bi Komisija zagotovila, da Priloga IX upošteva načela hierarhije ravnanja z odpadki, določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), trajnostna merila Unije in potrebo po zagotovitvi, da navedena priloga ne ustvarja dodatnega povpraševanja po zemljiščih, ter obenem spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, bi morala
  ob rednem ocenjevanju navedene priloge upoštevati vključitev dodatnih surovin, ki ne povzročajo znatnih izkrivljanj
  na
  trgih
  za (stranske) proizvode, odpadke in ostanke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Da bi Komisija zagotovila, da Priloga IX upošteva načela hierarhije ravnanja z odpadki, določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), trajnostna merila Unije in potrebo po zagotovitvi, da navedena priloga ne ustvarja dodatnega povpraševanja po zemljiščih, ter obenem spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, bi morala
  ob rednem ocenjevanju navedene priloge upoštevati vključitev dodatnih surovin, ki ne povzročajo znatnih izkrivljanj
  na
  trgih
  za (stranske) proizvode, odpadke in ostanke.

| (25) | Da bi Komisija zagotovila, da Priloga IX upošteva načela
  krožnega gospodarstva in
  hierarhije ravnanja z odpadki,
  kot je
  določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), trajnostna merila Unije
  , oceno življenjskega cikla emisij
  in potrebo po zagotovitvi, da navedena priloga ne ustvarja dodatnega povpraševanja po zemljiščih, ter obenem spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, bi morala
  redno ocenjevati prilogo in pri vseh njenih spremembah upoštevati učinke
  na
  trge
  za (stranske) proizvode, odpadke in ostanke. |
| --- | --- |

(25)

Da bi Komisija zagotovila, da Priloga IX upošteva načela
  krožnega gospodarstva in
  hierarhije ravnanja z odpadki,
  kot je
  določena v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), trajnostna merila Unije
  , oceno življenjskega cikla emisij
  in potrebo po zagotovitvi, da navedena priloga ne ustvarja dodatnega povpraševanja po zemljiščih, ter obenem spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, bi morala
  redno ocenjevati prilogo in pri vseh njenih spremembah upoštevati učinke
  na
  trge
  za (stranske) proizvode, odpadke in ostanke.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2017 o palmovem olju in krčenju deževnih gozdov poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za postopno zmanjšanje uporabe rastlinskih olj, ki spodbujajo krčenje gozdov, tudi palmovega olja, kot sestavine pogonskih biogoriv, po možnosti do leta 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2017 o palmovem olju in krčenju deževnih gozdov poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za postopno zmanjšanje uporabe rastlinskih olj, ki spodbujajo krčenje gozdov, tudi palmovega olja, kot sestavine pogonskih biogoriv, po možnosti do leta 2020.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Moralo bi biti mogoče, da se uvožena električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov energije zunaj Unije, lahko upošteva pri izpolnjevanju deležev energije iz obnovljivih virov, ki so si jih zastavile države članice. Da bi zajamčili ustrezen učinek nadomestitve konvencionalne energije z energijo iz obnovljivih virov v Uniji in tudi v tretjih državah, je ustrezno zagotoviti, da se lahko tak uvoz izsledi in upošteva na zanesljiv način. Upoštevajo se sporazumi s tretjimi državami o organizaciji takšne trgovine z električno energijo iz obnovljivih virov. Če na podlagi odločitve, sprejete s tem namenom v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti (18), za podpisnice navedene pogodbe veljajo ustrezne določbe te direktive, bi zanje morali veljati ukrepi sodelovanja med državami članicami, ki so določeni v tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Moralo bi biti mogoče, da se uvožena električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov energije zunaj Unije, lahko upošteva pri izpolnjevanju deležev energije iz obnovljivih virov, ki so si jih zastavile države članice. Da bi zajamčili ustrezen učinek nadomestitve konvencionalne energije z energijo iz obnovljivih virov v Uniji in tudi v tretjih državah, je ustrezno zagotoviti, da se lahko tak uvoz izsledi in upošteva na zanesljiv način. Upoštevajo se sporazumi s tretjimi državami o organizaciji takšne trgovine z električno energijo iz obnovljivih virov. Če na podlagi odločitve, sprejete s tem namenom v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti (18), za podpisnice navedene pogodbe veljajo ustrezne določbe te direktive, bi zanje morali veljati ukrepi sodelovanja med državami članicami, ki so določeni v tej direktivi.

| (28) | Moralo bi biti mogoče, da se uvožena električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov energije zunaj Unije, lahko upošteva pri izpolnjevanju deležev energije iz obnovljivih virov, ki so si jih zastavile države članice. Da bi zajamčili ustrezen učinek nadomestitve konvencionalne energije z energijo iz obnovljivih virov v Uniji in tudi v tretjih državah, je ustrezno zagotoviti, da se lahko tak uvoz izsledi in upošteva na zanesljiv način
  in da v celoti upoštevajo mednarodno pravo
  . Upoštevajo se sporazumi s tretjimi državami o organizaciji takšne trgovine z električno energijo iz obnovljivih virov. Če na podlagi odločitve, sprejete s tem namenom v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti (18), za podpisnice navedene pogodbe veljajo ustrezne določbe te direktive, bi zanje morali veljati ukrepi sodelovanja med državami članicami, ki so določeni v tej direktivi. |
| --- | --- |

(28)

Moralo bi biti mogoče, da se uvožena električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov energije zunaj Unije, lahko upošteva pri izpolnjevanju deležev energije iz obnovljivih virov, ki so si jih zastavile države članice. Da bi zajamčili ustrezen učinek nadomestitve konvencionalne energije z energijo iz obnovljivih virov v Uniji in tudi v tretjih državah, je ustrezno zagotoviti, da se lahko tak uvoz izsledi in upošteva na zanesljiv način
  in da v celoti upoštevajo mednarodno pravo
  . Upoštevajo se sporazumi s tretjimi državami o organizaciji takšne trgovine z električno energijo iz obnovljivih virov. Če na podlagi odločitve, sprejete s tem namenom v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti (18), za podpisnice navedene pogodbe veljajo ustrezne določbe te direktive, bi zanje morali veljati ukrepi sodelovanja med državami članicami, ki so določeni v tej direktivi.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Kadar države članice izvajajo skupne projekte z eno ali več tretjimi državami za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije, je ustrezno, da se navedeni skupni projekti nanašajo le na novo zgrajene obrate ali obrate, ki so na novo povečali zmogljivost. Tako bo lažje zagotoviti, da se delež energije iz obnovljivih virov v celotni porabi energije tretje države ne zmanjša na račun uvoza energije iz obnovljivih virov iz Unije. Poleg tega bi morale zadevne države članice zadevni tretji državi omogočiti, da doma porabi del proizvodnje iz obrata, vključenega v skupni projekt. Komisija in države članice bi morale poleg tega spodbujati tretje države, vključene v skupne projekte, da razvijajo politiko energije iz obnovljivih virov z ambicioznimi cilji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Kadar države članice izvajajo skupne projekte z eno ali več tretjimi državami za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije, je ustrezno, da se navedeni skupni projekti nanašajo le na novo zgrajene obrate ali obrate, ki so na novo povečali zmogljivost. Tako bo lažje zagotoviti, da se delež energije iz obnovljivih virov v celotni porabi energije tretje države ne zmanjša na račun uvoza energije iz obnovljivih virov iz Unije. Poleg tega bi morale zadevne države članice zadevni tretji državi omogočiti, da doma porabi del proizvodnje iz obrata, vključenega v skupni projekt. Komisija in države članice bi morale poleg tega spodbujati tretje države, vključene v skupne projekte, da razvijajo politiko energije iz obnovljivih virov z ambicioznimi cilji.

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | Ta direktiva določa okvir Unije za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obenem pa prispeva k pozitivnemu učinku, ki ga Unija in države članice utegnejo imeti pri krepitvi razvoja sektorja obnovljivih virov energije v tretjih državah. Unija in države članice bi morale spodbujati raziskave, razvoj in naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v državah v razvoju in drugih partnerskih državah, s čimer bi okrepile njihovo okoljsko in gospodarsko trajnost ter izvozno zmogljivost za obnovljive vire energije. Poleg tega lahko uvoz energije iz obnovljivih virov iz partnerskih držav Uniji in državam članicam pomaga, da dosežejo svoje ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij ogljika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28b)

Ta direktiva določa okvir Unije za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obenem pa prispeva k pozitivnemu učinku, ki ga Unija in države članice utegnejo imeti pri krepitvi razvoja sektorja obnovljivih virov energije v tretjih državah. Unija in države članice bi morale spodbujati raziskave, razvoj in naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v državah v razvoju in drugih partnerskih državah, s čimer bi okrepile njihovo okoljsko in gospodarsko trajnost ter izvozno zmogljivost za obnovljive vire energije. Poleg tega lahko uvoz energije iz obnovljivih virov iz partnerskih držav Uniji in državam članicam pomaga, da dosežejo svoje ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij ogljika.

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28c) | Države v razvoju vedno bolj sprejemajo politike o obnovljivih virih energije na nacionalni ravni, saj si želijo proizvajati energijo iz teh virov, da bi zadostile naraščajočemu povpraševanju po energiji. Več kot 173 držav, vključno s 117 državami v razvoju ali državami v gospodarskem vzponu, je do konca leta 2015 določilo cilje za obnovljive vire energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28c)

Države v razvoju vedno bolj sprejemajo politike o obnovljivih virih energije na nacionalni ravni, saj si želijo proizvajati energijo iz teh virov, da bi zadostile naraščajočemu povpraševanju po energiji. Več kot 173 držav, vključno s 117 državami v razvoju ali državami v gospodarskem vzponu, je do konca leta 2015 določilo cilje za obnovljive vire energije.

Sprememba 36

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28d) | Poraba energije v državah v razvoju je tesno povezana s številnimi socialnimi vprašanji: odpravljanje revščine, izobraževanje, zdravje, rast prebivalstva, zaposlovanje, podjetništvo, komunikacije, urbanizacija in pomanjkanje priložnosti za ženske. Obnovljivi viri energije imajo pomemben potencial za skupno obravnavanje razvojnih in okoljskih izzivov. V zadnjih letih poteka pomemben razvoj tehnologije na področju alternativnih virov energije, tako v smislu zmogljivosti kot zmanjševanja stroškov. Poleg tega so številne države v razvoju v še posebej dobrem položaju, ko gre za razvoj nove generacije tehnologij na področju energije. Poleg razvojnih in okoljskih koristi imajo obnovljivi viri energije potencial za zagotavljanje večje varnosti in gospodarske stabilnosti. Z večjo uporabo obnovljivih virov energije bi zmanjšali odvisnost od uvoza dragih fosilnih goriv in številnim državam pomagali, da izboljšajo svojo plačilno bilanco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28d)

Poraba energije v državah v razvoju je tesno povezana s številnimi socialnimi vprašanji: odpravljanje revščine, izobraževanje, zdravje, rast prebivalstva, zaposlovanje, podjetništvo, komunikacije, urbanizacija in pomanjkanje priložnosti za ženske. Obnovljivi viri energije imajo pomemben potencial za skupno obravnavanje razvojnih in okoljskih izzivov. V zadnjih letih poteka pomemben razvoj tehnologije na področju alternativnih virov energije, tako v smislu zmogljivosti kot zmanjševanja stroškov. Poleg tega so številne države v razvoju v še posebej dobrem položaju, ko gre za razvoj nove generacije tehnologij na področju energije. Poleg razvojnih in okoljskih koristi imajo obnovljivi viri energije potencial za zagotavljanje večje varnosti in gospodarske stabilnosti. Z večjo uporabo obnovljivih virov energije bi zmanjšali odvisnost od uvoza dragih fosilnih goriv in številnim državam pomagali, da izboljšajo svojo plačilno bilanco.

Sprememba 37

Predlog direktive

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Glede na geološke značilnosti območja lahko proizvodnja geotermalne energije izpušča toplogredne pline in druge snovi iz podzemskih tokov in drugih podtalnih geoloških formacij. Naložbe bi morale biti usmerjene v proizvodnjo geotermalne energije z majhnim vplivom na okolje, ki ima za posledico prihranek emisij toplogrednih plinov v primerjavi s konvencionalnimi viri. Zato bi morala Komisija do decembra 2018 oceniti, ali obstaja potreba po zakonodajnem predlogu, namenjenem pravnemu urejanju emisij vseh snovi v geotermalnih elektrarnah, ki škodijo zdravju in okolju, vključno s CO2, tako v raziskovalni kot v operativni fazi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Glede na geološke značilnosti območja lahko proizvodnja geotermalne energije izpušča toplogredne pline in druge snovi iz podzemskih tokov in drugih podtalnih geoloških formacij. Naložbe bi morale biti usmerjene v proizvodnjo geotermalne energije z majhnim vplivom na okolje, ki ima za posledico prihranek emisij toplogrednih plinov v primerjavi s konvencionalnimi viri. Zato bi morala Komisija do decembra 2018 oceniti, ali obstaja potreba po zakonodajnem predlogu, namenjenem pravnemu urejanju emisij vseh snovi v geotermalnih elektrarnah, ki škodijo zdravju in okolju, vključno s CO2, tako v raziskovalni kot v operativni fazi.

Sprememba 38

Predlog direktive

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Na nacionalni in
  regionalni
  ravni so obveznosti in predpisi glede minimalnih zahtev za uporabo energije iz obnovljivih virov v novih in obnovljenih stavbah privedli do precejšnega povečanja uporabe energije iz obnovljivih virov. Te ukrepe bi bilo treba spodbujati v širšem kontekstu Unije, obenem pa bi bilo treba spodbujati uporabo bolj energijsko učinkovitih načinov uporabe obnovljive energije v gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Na nacionalni in
  regionalni
  ravni so obveznosti in predpisi glede minimalnih zahtev za uporabo energije iz obnovljivih virov v novih in obnovljenih stavbah privedli do precejšnega povečanja uporabe energije iz obnovljivih virov. Te ukrepe bi bilo treba spodbujati v širšem kontekstu Unije, obenem pa bi bilo treba spodbujati uporabo bolj energijsko učinkovitih načinov uporabe obnovljive energije v gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih.

| (33) | Na nacionalni
  , regionalni
  in
  lokalni
  ravni so obveznosti in predpisi glede minimalnih zahtev za uporabo energije iz obnovljivih virov v novih in obnovljenih stavbah privedli do precejšnega povečanja uporabe energije iz obnovljivih virov. Te ukrepe bi bilo treba spodbujati v širšem kontekstu Unije, obenem pa bi bilo treba spodbujati uporabo bolj energijsko učinkovitih načinov uporabe obnovljive energije
  skupaj z ukrepi za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost ter
  v gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih. |
| --- | --- |

(33)

Na nacionalni
  , regionalni
  in
  lokalni
  ravni so obveznosti in predpisi glede minimalnih zahtev za uporabo energije iz obnovljivih virov v novih in obnovljenih stavbah privedli do precejšnega povečanja uporabe energije iz obnovljivih virov. Te ukrepe bi bilo treba spodbujati v širšem kontekstu Unije, obenem pa bi bilo treba spodbujati uporabo bolj energijsko učinkovitih načinov uporabe obnovljive energije
  skupaj z ukrepi za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost ter
  v gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih.

Sprememba 39

Predlog direktive

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Da bi zagotovili, da nacionalni ukrepi za razvoj ogrevanja in hlajenja na podlagi obnovljivih virov energije temeljijo na celovitem evidentiranju in analizi nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije in odpadne energije ter zagotavljajo večje vključevanje energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu, je od držav članic primerno zahtevati, da izvedejo oceno nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije
  ter
  uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje, zlasti za lažje vključevanje energije iz obnovljivih virov v obrate za ogrevanje in hlajenje ter spodbujanje učinkovitega in konkurenčnega daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot je določeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21). Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede energijske učinkovitosti ogrevanja in hlajenja ter zmanjšali upravno breme, bi morala biti ta ocena vključena v celovite ocene, ki se izvedejo in priglasijo v skladu s členom 14 navedene direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Da bi zagotovili, da nacionalni ukrepi za razvoj ogrevanja in hlajenja na podlagi obnovljivih virov energije temeljijo na celovitem evidentiranju in analizi nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije in odpadne energije ter zagotavljajo večje vključevanje energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu, je od držav članic primerno zahtevati, da izvedejo oceno nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije
  ter
  uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje, zlasti za lažje vključevanje energije iz obnovljivih virov v obrate za ogrevanje in hlajenje ter spodbujanje učinkovitega in konkurenčnega daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot je določeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21). Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede energijske učinkovitosti ogrevanja in hlajenja ter zmanjšali upravno breme, bi morala biti ta ocena vključena v celovite ocene, ki se izvedejo in priglasijo v skladu s členom 14 navedene direktive.

| (35) | Da bi zagotovili, da nacionalni ukrepi za razvoj ogrevanja in hlajenja na podlagi obnovljivih virov energije temeljijo na celovitem evidentiranju in analizi nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije in odpadne energije ter zagotavljajo večje vključevanje energije iz obnovljivih virov
  , zlasti s podpiranjem inovativnih tehnologij, kot so toplotne črpalke ter tehnologije izkoriščanja geotermalne in sončne toplotne energije,
  in virov odpadne toplote in odpadnega hladu, je od držav članic primerno zahtevati, da izvedejo oceno nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije, uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje, zlasti za lažje vključevanje energije iz obnovljivih virov v obrate za ogrevanje in hlajenje ter spodbujanje učinkovitega in konkurenčnega daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot je določeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21). Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede energijske učinkovitosti ogrevanja in hlajenja ter zmanjšali upravno breme, bi morala biti ta ocena vključena v celovite ocene, ki se izvedejo in priglasijo v skladu s členom 14 navedene direktive. |
| --- | --- |

(35)

Da bi zagotovili, da nacionalni ukrepi za razvoj ogrevanja in hlajenja na podlagi obnovljivih virov energije temeljijo na celovitem evidentiranju in analizi nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije in odpadne energije ter zagotavljajo večje vključevanje energije iz obnovljivih virov
  , zlasti s podpiranjem inovativnih tehnologij, kot so toplotne črpalke ter tehnologije izkoriščanja geotermalne in sončne toplotne energije,
  in virov odpadne toplote in odpadnega hladu, je od držav članic primerno zahtevati, da izvedejo oceno nacionalnega potenciala obnovljivih virov energije, uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje, zlasti za lažje vključevanje energije iz obnovljivih virov v obrate za ogrevanje in hlajenje ter spodbujanje učinkovitega in konkurenčnega daljinskega ogrevanja in hlajenja, kot je določeno v členu 2(41) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21). Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede energijske učinkovitosti ogrevanja in hlajenja ter zmanjšali upravno breme, bi morala biti ta ocena vključena v celovite ocene, ki se izvedejo in priglasijo v skladu s členom 14 navedene direktive.

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Pomanjkanje preglednih pravil in usklajevanja med različnimi organi za izdajo dovoljenj se je izkazalo kot ovira pri uporabi energije iz obnovljivih virov. Vzpostavitev enotne upravne kontaktne točke, ki bi povezovala ali usklajevala vse postopke izdaje dovoljenj, bi zmanjšala kompleksnost ter povečala učinkovitost in preglednost. Postopke upravne odobritve bi bilo treba poenostaviti s preglednimi časovnimi načrti za obrate, ki izkoriščajo energijo iz obnovljivih virov. Prilagoditi je treba pravila in smernice za načrtovanje, da se upoštevajo stroškovno učinkovite in okolju prijazne naprave za ogrevanje in hlajenje ter električno energijo iz obnovljivih virov. Ta direktiva, zlasti določbe o ureditvi in trajanju postopka izdaje dovoljenj, bi se morala uporabljati brez poseganja v mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Pomanjkanje preglednih pravil in usklajevanja med različnimi organi za izdajo dovoljenj se je izkazalo kot ovira pri uporabi energije iz obnovljivih virov. Vzpostavitev enotne upravne kontaktne točke, ki bi povezovala ali usklajevala vse postopke izdaje dovoljenj, bi zmanjšala kompleksnost ter povečala učinkovitost in preglednost. Postopke upravne odobritve bi bilo treba poenostaviti s preglednimi časovnimi načrti za obrate, ki izkoriščajo energijo iz obnovljivih virov. Prilagoditi je treba pravila in smernice za načrtovanje, da se upoštevajo stroškovno učinkovite in okolju prijazne naprave za ogrevanje in hlajenje ter električno energijo iz obnovljivih virov. Ta direktiva, zlasti določbe o ureditvi in trajanju postopka izdaje dovoljenj, bi se morala uporabljati brez poseganja v mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi.

| (36) | Pomanjkanje preglednih pravil in usklajevanja med različnimi organi za izdajo dovoljenj se je izkazalo kot ovira pri uporabi energije iz obnovljivih virov. Vzpostavitev enotne upravne kontaktne točke, ki bi povezovala ali usklajevala vse postopke izdaje dovoljenj, bi zmanjšala kompleksnost ter povečala učinkovitost in preglednost
  , vključno za samoporabnike energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  . Postopke upravne odobritve bi bilo treba poenostaviti s preglednimi časovnimi načrti za obrate, ki izkoriščajo energijo iz obnovljivih virov. Prilagoditi je treba pravila in smernice za načrtovanje, da se upoštevajo stroškovno učinkovite in okolju prijazne naprave za ogrevanje in hlajenje ter električno energijo iz obnovljivih virov. Ta direktiva, zlasti določbe o ureditvi in trajanju postopka izdaje dovoljenj, bi se morala uporabljati brez poseganja v mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(36)

Pomanjkanje preglednih pravil in usklajevanja med različnimi organi za izdajo dovoljenj se je izkazalo kot ovira pri uporabi energije iz obnovljivih virov. Vzpostavitev enotne upravne kontaktne točke, ki bi povezovala ali usklajevala vse postopke izdaje dovoljenj, bi zmanjšala kompleksnost ter povečala učinkovitost in preglednost
  , vključno za samoporabnike energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  . Postopke upravne odobritve bi bilo treba poenostaviti s preglednimi časovnimi načrti za obrate, ki izkoriščajo energijo iz obnovljivih virov. Prilagoditi je treba pravila in smernice za načrtovanje, da se upoštevajo stroškovno učinkovite in okolju prijazne naprave za ogrevanje in hlajenje ter električno energijo iz obnovljivih virov. Ta direktiva, zlasti določbe o ureditvi in trajanju postopka izdaje dovoljenj, bi se morala uporabljati brez poseganja v mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi.

Sprememba 41

Predlog direktive

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Potrdila o izvoru, izdana za namen te direktive, imajo edini namen prikazati končnemu odjemalcu, da sta bila določen delež oziroma določena količina energije proizvedena iz obnovljivih virov. Potrdilo o izvoru se lahko, ne glede na vrsto energije, za katero je bilo izdano, prenese z enega imetnika na drugega. Da pa bi zagotovili, da je odjemalec o enoti energije iz obnovljivih virov obveščen le enkrat, bi se bilo treba izogibati dvojnemu upoštevanju in dvojnemu obveščanju o potrdilih o izvoru. Energija iz obnovljivih virov, za katero je proizvajalec potrdilo o izvoru prodal ločeno, se končnemu odjemalcu ne bi smela predstaviti ali prodati kot energija iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Potrdila o izvoru, izdana za namen te direktive, imajo edini namen prikazati končnemu odjemalcu, da sta bila določen delež oziroma določena količina energije proizvedena iz obnovljivih virov. Potrdilo o izvoru se lahko, ne glede na vrsto energije, za katero je bilo izdano, prenese z enega imetnika na drugega. Da pa bi zagotovili, da je odjemalec o enoti energije iz obnovljivih virov obveščen le enkrat, bi se bilo treba izogibati dvojnemu upoštevanju in dvojnemu obveščanju o potrdilih o izvoru. Energija iz obnovljivih virov, za katero je proizvajalec potrdilo o izvoru prodal ločeno, se končnemu odjemalcu ne bi smela predstaviti ali prodati kot energija iz obnovljivih virov.

| (43) | Potrdila o izvoru, izdana za namen te direktive, imajo edini namen prikazati končnemu odjemalcu, da sta bila določen delež oziroma določena količina energije proizvedena iz obnovljivih virov. Potrdilo o izvoru se lahko, ne glede na vrsto energije, za katero je bilo izdano, prenese z enega imetnika na drugega. Da pa bi zagotovili, da je odjemalec o enoti energije iz obnovljivih virov obveščen le enkrat, bi se bilo treba izogibati dvojnemu upoštevanju in dvojnemu obveščanju o potrdilih o izvoru. Energija iz obnovljivih virov, za katero je proizvajalec potrdilo o izvoru prodal ločeno, se končnemu odjemalcu ne bi smela predstaviti ali prodati kot energija iz obnovljivih virov.
  Pomembno je razlikovati med zelenimi certifikati, ki se uporabljajo za programe podpore, in potrdili o izvoru. |
| --- | --- |

(43)

Potrdila o izvoru, izdana za namen te direktive, imajo edini namen prikazati končnemu odjemalcu, da sta bila določen delež oziroma določena količina energije proizvedena iz obnovljivih virov. Potrdilo o izvoru se lahko, ne glede na vrsto energije, za katero je bilo izdano, prenese z enega imetnika na drugega. Da pa bi zagotovili, da je odjemalec o enoti energije iz obnovljivih virov obveščen le enkrat, bi se bilo treba izogibati dvojnemu upoštevanju in dvojnemu obveščanju o potrdilih o izvoru. Energija iz obnovljivih virov, za katero je proizvajalec potrdilo o izvoru prodal ločeno, se končnemu odjemalcu ne bi smela predstaviti ali prodati kot energija iz obnovljivih virov.
  Pomembno je razlikovati med zelenimi certifikati, ki se uporabljajo za programe podpore, in potrdili o izvoru.

Sprememba 42

Predlog direktive

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Treba je zagotoviti informacije o tem, kako je električna energija, kateri je namenjena podpora, dodeljena končnim odjemalcem. Za izboljšanje kakovosti teh informacij za odjemalce bi morale države članice zagotoviti, da se potrdila o izvoru izdajo za vse enote proizvedene energije iz obnovljivih virov.
  Da bi preprečili dvojno nadomestilo, proizvajalci energije iz obnovljivih virov, ki že prejemajo finančno podporo, ne bi smeli prejeti potrdil o izvoru. Potrdila o izvoru pa bi se morala uporabljati za obveščanje, tako da bi lahko končni odjemalci prejeli jasna, zanesljiva in zadostna dokazila o obnovljivem izvoru ustreznih enot energije. Poleg tega bi se morala za električno energijo, ki je prejela podporo, potrdila o izvoru prodati na dražbi, prihodki pa uporabiti za zmanjšanje javnih subvencij za energijo iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Treba je zagotoviti informacije o tem, kako je električna energija, kateri je namenjena podpora, dodeljena končnim odjemalcem. Za izboljšanje kakovosti teh informacij za odjemalce bi morale države članice zagotoviti, da se potrdila o izvoru izdajo za vse enote proizvedene energije iz obnovljivih virov.
  Da bi preprečili dvojno nadomestilo, proizvajalci energije iz obnovljivih virov, ki že prejemajo finančno podporo, ne bi smeli prejeti potrdil o izvoru. Potrdila o izvoru pa bi se morala uporabljati za obveščanje, tako da bi lahko končni odjemalci prejeli jasna, zanesljiva in zadostna dokazila o obnovljivem izvoru ustreznih enot energije. Poleg tega bi se morala za električno energijo, ki je prejela podporo, potrdila o izvoru prodati na dražbi, prihodki pa uporabiti za zmanjšanje javnih subvencij za energijo iz obnovljivih virov.

| (45) | Treba je zagotoviti informacije o tem, kako je električna energija, kateri je namenjena podpora, dodeljena končnim odjemalcem. Za izboljšanje kakovosti teh informacij za odjemalce bi morale države članice zagotoviti, da se potrdila o izvoru izdajo za vse enote proizvedene energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(45)

Treba je zagotoviti informacije o tem, kako je električna energija, kateri je namenjena podpora, dodeljena končnim odjemalcem. Za izboljšanje kakovosti teh informacij za odjemalce bi morale države članice zagotoviti, da se potrdila o izvoru izdajo za vse enote proizvedene energije iz obnovljivih virov.

Sprememba 43

Predlog direktive

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Ugotovljene so bile priložnosti za vzpostavitev gospodarske rasti z inovacijami in trajnostno konkurenčno energetsko politiko. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pogosto odvisna od lokalnih ali regionalnih malih in srednjih podjetij . Priložnosti za rast in delovna mesta, ki jih prinašajo naložbe v regionalne in lokalne obnovljive vire energije v državah članicah in njihovih regijah, so pomembne. Zato bi morale Komisija in države članice podpreti nacionalne in regionalne razvojne ukrepe na teh področjih, spodbujati izmenjavo dobrih praks pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov med lokalnimi in regionalnimi razvojnimi pobudami
  ter spodbujati
  financiranje v okviru kohezijske politike na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Ugotovljene so bile priložnosti za vzpostavitev gospodarske rasti z inovacijami in trajnostno konkurenčno energetsko politiko. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pogosto odvisna od lokalnih ali regionalnih malih in srednjih podjetij . Priložnosti za rast in delovna mesta, ki jih prinašajo naložbe v regionalne in lokalne obnovljive vire energije v državah članicah in njihovih regijah, so pomembne. Zato bi morale Komisija in države članice podpreti nacionalne in regionalne razvojne ukrepe na teh področjih, spodbujati izmenjavo dobrih praks pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov med lokalnimi in regionalnimi razvojnimi pobudami
  ter spodbujati
  financiranje v okviru kohezijske politike na tem področju.

| (49) | Ugotovljene so bile priložnosti za vzpostavitev gospodarske rasti z inovacijami in trajnostno konkurenčno energetsko politiko. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pogosto odvisna od lokalnih ali regionalnih malih in srednjih podjetij . Priložnosti za
  razvoj lokalnih podjetij, trajnostno
  rast in
  kakovostna
  delovna mesta, ki jih prinašajo naložbe v regionalne in lokalne obnovljive vire energije v državah članicah in njihovih regijah, so pomembne. Zato bi morale Komisija in države članice
  spodbujati in
  podpreti nacionalne in regionalne razvojne ukrepe na teh področjih, spodbujati izmenjavo dobrih praks pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov med lokalnimi in regionalnimi razvojnimi pobudami
  , povečati zagotavljanje tehnične pomoči in programov usposabljanja, da bi okrepile regulativno, tehnično in finančno strokovno znanje na terenu in povečale poznavanje razpoložljivih možnosti financiranja, tudi bolj ciljne uporabe sredstev Unije, kot je
  financiranje v okviru kohezijske politike na tem področju. |
| --- | --- |

(49)

Ugotovljene so bile priložnosti za vzpostavitev gospodarske rasti z inovacijami in trajnostno konkurenčno energetsko politiko. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pogosto odvisna od lokalnih ali regionalnih malih in srednjih podjetij . Priložnosti za
  razvoj lokalnih podjetij, trajnostno
  rast in
  kakovostna
  delovna mesta, ki jih prinašajo naložbe v regionalne in lokalne obnovljive vire energije v državah članicah in njihovih regijah, so pomembne. Zato bi morale Komisija in države članice
  spodbujati in
  podpreti nacionalne in regionalne razvojne ukrepe na teh področjih, spodbujati izmenjavo dobrih praks pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov med lokalnimi in regionalnimi razvojnimi pobudami
  , povečati zagotavljanje tehnične pomoči in programov usposabljanja, da bi okrepile regulativno, tehnično in finančno strokovno znanje na terenu in povečale poznavanje razpoložljivih možnosti financiranja, tudi bolj ciljne uporabe sredstev Unije, kot je
  financiranje v okviru kohezijske politike na tem področju.

Sprememba 44

Predlog direktive

Uvodna izjava 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (49a) | Lokalni in regionalni organi si pogosto zastavijo bolj ambiciozne cilje v zvezi z obnovljivimi viri energije od nacionalnih. Regionalne in lokalne zaveze za spodbujanje razvoja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti se trenutno podpirajo prek omrežij, kot so konvencija županov, pobude za pametna mesta ali pametne skupnosti, ter prek razvoja akcijskih načrtov za trajnostno energijo. Taka omrežja so nujno potrebna in bi jih bilo treba širiti, saj povečujejo ozaveščenost ter lajšajo izmenjavo najboljše prakse in razpoložljive finančne podpore. V zvezi s tem bi morala Komisija podpirati tudi zainteresirane najbolj razvite regije in lokalne organe pri delu čez meje, tako da bi vzpostavila mehanizme sodelovanja, kot je Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, ki javnim organom različnih držav članic omogoča združevanje moči in zagotavljanje skupnih storitev in projektov, ne da bi nacionalni parlamenti za to morali podpisati in ratificirati predhodni mednarodni sporazum. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49a)

Lokalni in regionalni organi si pogosto zastavijo bolj ambiciozne cilje v zvezi z obnovljivimi viri energije od nacionalnih. Regionalne in lokalne zaveze za spodbujanje razvoja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti se trenutno podpirajo prek omrežij, kot so konvencija županov, pobude za pametna mesta ali pametne skupnosti, ter prek razvoja akcijskih načrtov za trajnostno energijo. Taka omrežja so nujno potrebna in bi jih bilo treba širiti, saj povečujejo ozaveščenost ter lajšajo izmenjavo najboljše prakse in razpoložljive finančne podpore. V zvezi s tem bi morala Komisija podpirati tudi zainteresirane najbolj razvite regije in lokalne organe pri delu čez meje, tako da bi vzpostavila mehanizme sodelovanja, kot je Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, ki javnim organom različnih držav članic omogoča združevanje moči in zagotavljanje skupnih storitev in projektov, ne da bi nacionalni parlamenti za to morali podpisati in ratificirati predhodni mednarodni sporazum.

Sprememba 45

Predlog direktive

Uvodna izjava 49 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (49b) | Lokalni organi in mesta so v ospredju poganjanja energetskega prehoda in povečevanja uporabe obnovljivih virov energije. Lokalne uprave imajo kot raven oblasti, najbližja državljanom, bistveno vlogo pri gradnji javne podpore ciljem Unije glede energije in podnebja in bolj centraliziranega in povezanega energetskega sistema. Pomembno je zagotoviti boljši dostop do financiranja mestom, krajem in regijam, da bi spodbudili naložbe v lokalne obnovljive vire energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49b)

Lokalni organi in mesta so v ospredju poganjanja energetskega prehoda in povečevanja uporabe obnovljivih virov energije. Lokalne uprave imajo kot raven oblasti, najbližja državljanom, bistveno vlogo pri gradnji javne podpore ciljem Unije glede energije in podnebja in bolj centraliziranega in povezanega energetskega sistema. Pomembno je zagotoviti boljši dostop do financiranja mestom, krajem in regijam, da bi spodbudili naložbe v lokalne obnovljive vire energije.

Sprememba 46

Predlog direktive

Uvodna izjava 49 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (49c) | Obravnavati bi bilo treba tudi druge inovativne ukrepe, s katerimi bi pritegnili več naložb v nove tehnologije, kot so pogodbe za zagotavljanje prihranka energije in postopki standardizacije v javnih financah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49c)

Obravnavati bi bilo treba tudi druge inovativne ukrepe, s katerimi bi pritegnili več naložb v nove tehnologije, kot so pogodbe za zagotavljanje prihranka energije in postopki standardizacije v javnih financah.

Sprememba 47

Predlog direktive

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Pri dajanju prednosti razvoju trga za obnovljive vire energije je treba upoštevati pozitiven vpliv na možnosti za regionalni in lokalni razvoj, izvozne možnosti, socialno kohezijo in zaposlitvene možnosti, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja ter neodvisne proizvajalce energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Pri dajanju prednosti razvoju trga za obnovljive vire energije je treba upoštevati pozitiven vpliv na možnosti za regionalni in lokalni razvoj, izvozne možnosti, socialno kohezijo in zaposlitvene možnosti, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja ter neodvisne proizvajalce energije.

| (50) | Pri dajanju prednosti razvoju trga za obnovljive vire energije je treba upoštevati pozitiven vpliv na možnosti za regionalni in lokalni razvoj, izvozne možnosti, socialno kohezijo in zaposlitvene možnosti, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja ter neodvisne proizvajalce energije
  , vključno s samoporabniki energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  . |
| --- | --- |

(50)

Pri dajanju prednosti razvoju trga za obnovljive vire energije je treba upoštevati pozitiven vpliv na možnosti za regionalni in lokalni razvoj, izvozne možnosti, socialno kohezijo in zaposlitvene možnosti, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja ter neodvisne proizvajalce energije
  , vključno s samoporabniki energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  .

Sprememba 48

Predlog direktive

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Posebne okoliščine najbolj oddaljenih regij so priznane v členu 349
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . Za energetski sektor v najbolj oddaljenih regijah so pogosto značilne izoliranost, omejena oskrba z energijo in odvisnost od fosilnih goriv, obenem pa imajo te regije na voljo pomembne lokalne obnovljive vire energije. Najbolj oddaljene regije bi bile zato za Unijo lahko primeri uporabe inovativnih energetskih tehnologij. Zato je treba
  spodbujati uvedbo
  energije iz obnovljivih virov, da bi te regije dosegle višjo stopnjo energetske neodvisnosti,
  in
  priznati njihov poseben položaj glede potenciala energije iz obnovljivih virov in potreb po javni podpori. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Posebne okoliščine najbolj oddaljenih regij so priznane v členu 349
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . Za energetski sektor v najbolj oddaljenih regijah so pogosto značilne izoliranost, omejena oskrba z energijo in odvisnost od fosilnih goriv, obenem pa imajo te regije na voljo pomembne lokalne obnovljive vire energije. Najbolj oddaljene regije bi bile zato za Unijo lahko primeri uporabe inovativnih energetskih tehnologij. Zato je treba
  spodbujati uvedbo
  energije iz obnovljivih virov, da bi te regije dosegle višjo stopnjo energetske neodvisnosti,
  in
  priznati njihov poseben položaj glede potenciala energije iz obnovljivih virov in potreb po javni podpori.

| (51) | Posebne okoliščine najbolj oddaljenih regij so priznane v členu 349
  PDEU
  . Za energetski sektor v najbolj oddaljenih regijah so pogosto značilne izoliranost, omejena
  in dražja
  oskrba z energijo in odvisnost od fosilnih goriv, obenem pa imajo te regije na voljo pomembne lokalne obnovljive vire energije
  , zlasti biomaso in morske energije
  . Najbolj oddaljene regije bi bile zato za Unijo lahko primeri uporabe inovativnih energetskih tehnologij
  in postala ozemlja s 100 % obnovljivo energijo
  . Zato je treba
  prilagoditi strategijo na področju
  energije iz obnovljivih virov, da bi te regije dosegle višjo stopnjo energetske neodvisnosti
  in izboljšale zanesljivost oskrbe
  ,
  ter
  priznati njihov poseben položaj glede potenciala energije iz obnovljivih virov in potreb po javni podpori.
  Poleg tega bi morale imeti najbolj oddaljene regije možnost, da v celoti izkoristijo potencial svojih virov v skladu s strogimi trajnostnimi merili in lokalnimi razmerami in potrebami, da bi povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in okrepile svojo energetsko neodvisnost. |
| --- | --- |

(51)

Posebne okoliščine najbolj oddaljenih regij so priznane v členu 349
  PDEU
  . Za energetski sektor v najbolj oddaljenih regijah so pogosto značilne izoliranost, omejena
  in dražja
  oskrba z energijo in odvisnost od fosilnih goriv, obenem pa imajo te regije na voljo pomembne lokalne obnovljive vire energije
  , zlasti biomaso in morske energije
  . Najbolj oddaljene regije bi bile zato za Unijo lahko primeri uporabe inovativnih energetskih tehnologij
  in postala ozemlja s 100 % obnovljivo energijo
  . Zato je treba
  prilagoditi strategijo na področju
  energije iz obnovljivih virov, da bi te regije dosegle višjo stopnjo energetske neodvisnosti
  in izboljšale zanesljivost oskrbe
  ,
  ter
  priznati njihov poseben položaj glede potenciala energije iz obnovljivih virov in potreb po javni podpori.
  Poleg tega bi morale imeti najbolj oddaljene regije možnost, da v celoti izkoristijo potencial svojih virov v skladu s strogimi trajnostnimi merili in lokalnimi razmerami in potrebami, da bi povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in okrepile svojo energetsko neodvisnost.

Sprememba 49

Predlog direktive

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Primerno bi bilo omogočiti razvoj decentraliziranih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov pod nediskriminatornimi pogoji in brez ovir za financiranje naložb v infrastrukturo. Prehod k decentralizirani proizvodnji energije ima več prednosti, vključno z izkoriščanjem lokalnih virov energije, večjo lokalno varnostjo oskrbe z energijo, krajšimi prevoznimi potmi ter manjšo izgubo energije pri prenosu. Takšna decentralizacija spodbuja tudi razvoj skupnosti in kohezijo z zagotavljanjem virov dohodka in ustvarjanjem lokalnih delovnih mest. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Primerno bi bilo omogočiti razvoj decentraliziranih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov pod nediskriminatornimi pogoji in brez ovir za financiranje naložb v infrastrukturo. Prehod k decentralizirani proizvodnji energije ima več prednosti, vključno z izkoriščanjem lokalnih virov energije, večjo lokalno varnostjo oskrbe z energijo, krajšimi prevoznimi potmi ter manjšo izgubo energije pri prenosu. Takšna decentralizacija spodbuja tudi razvoj skupnosti in kohezijo z zagotavljanjem virov dohodka in ustvarjanjem lokalnih delovnih mest.

| (52) | Primerno bi bilo omogočiti razvoj decentraliziranih tehnologij
  in skladiščenja
  za energijo iz obnovljivih virov pod nediskriminatornimi pogoji in brez ovir za financiranje naložb v infrastrukturo. Prehod k decentralizirani proizvodnji energije ima več prednosti, vključno z izkoriščanjem lokalnih virov energije, večjo lokalno varnostjo oskrbe z energijo, krajšimi prevoznimi potmi ter manjšo izgubo energije pri prenosu. Takšna decentralizacija spodbuja tudi razvoj skupnosti in kohezijo z zagotavljanjem virov dohodka in ustvarjanjem lokalnih delovnih mest. |
| --- | --- |

(52)

Primerno bi bilo omogočiti razvoj decentraliziranih tehnologij
  in skladiščenja
  za energijo iz obnovljivih virov pod nediskriminatornimi pogoji in brez ovir za financiranje naložb v infrastrukturo. Prehod k decentralizirani proizvodnji energije ima več prednosti, vključno z izkoriščanjem lokalnih virov energije, večjo lokalno varnostjo oskrbe z energijo, krajšimi prevoznimi potmi ter manjšo izgubo energije pri prenosu. Takšna decentralizacija spodbuja tudi razvoj skupnosti in kohezijo z zagotavljanjem virov dohodka in ustvarjanjem lokalnih delovnih mest.

Sprememba 50

Predlog direktive

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Ker samoporaba električne energije iz obnovljivih virov postaja vse pomembnejša, je treba opredeliti samoporabnike energije iz obnovljivih virov in regulativni ovir, ki bi jim omogočil proizvajati, shranjevati, porabljati in prodajati električno energijo brez nesorazmernega bremena.
  V nekaterih primerih
  bi
  morala biti dovoljena skupna samoporaba
  ,
  tako
  da
  bi državljani
  , ki
  živijo
  v 
  stanovanjih
  ,
  lahko uživali enake prednosti večje vloge odjemalcev kot gospodinjstva
  v 
  enodružinskih hišah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Ker samoporaba električne energije iz obnovljivih virov postaja vse pomembnejša, je treba opredeliti samoporabnike energije iz obnovljivih virov in regulativni ovir, ki bi jim omogočil proizvajati, shranjevati, porabljati in prodajati električno energijo brez nesorazmernega bremena.
  V nekaterih primerih
  bi
  morala biti dovoljena skupna samoporaba
  ,
  tako
  da
  bi državljani
  , ki
  živijo
  v 
  stanovanjih
  ,
  lahko uživali enake prednosti večje vloge odjemalcev kot gospodinjstva
  v 
  enodružinskih hišah
  .

| (53) | Ker samoporaba električne energije iz obnovljivih virov postaja vse pomembnejša, je treba opredeliti samoporabnike energije iz obnovljivih virov in regulativni ovir, ki bi jim omogočil proizvajati, shranjevati, porabljati in prodajati električno energijo brez nesorazmernega bremena.
  S tarifami in plačili za samoporabo
  bi
  bilo treba podpirati razvoj pametnejših tehnologij za vključevanje obnovljivih virov energije in spodbujati samoporabnike, da se odločajo za naložbe
  ,
  ki koristijo
  tako
  odjemalcem kot omrežju. Za vzpostavitev takšnega ravnovesja je treba zagotoviti, da so s energije iz obnovljivih virov in lokalne skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, upravičeni do plačila za električno energijo iz lastne proizvodnje iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje, to plačilo pa mora odražati tržno vrednost dovedene električne energije ter dolgoročno vrednost za omrežje, okolje in družbo. Vključevati mora tako dolgoročne stroške in koristi samoporabe, pri čemer se upoštevajo stroški za omrežje, družbo in okolje, do katerih ni prišlo, zlasti v povezavi z drugimi distribuiranimi viri energije, kot so energijska učinkovitost, shranjevanje energije, prilagajanje odjema in skupnostna omrežja. Takšna plačila bi se morala določati na podlagi analize stroškov in koristi distribuiranih virov energije v skladu s členom 59 Direktive ... Evropskega parlamenta in Sveta [o skupnih pravilih notranjega trga električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)]. |
| --- | --- |

(53)

Ker samoporaba električne energije iz obnovljivih virov postaja vse pomembnejša, je treba opredeliti samoporabnike energije iz obnovljivih virov in regulativni ovir, ki bi jim omogočil proizvajati, shranjevati, porabljati in prodajati električno energijo brez nesorazmernega bremena.
  S tarifami in plačili za samoporabo
  bi
  bilo treba podpirati razvoj pametnejših tehnologij za vključevanje obnovljivih virov energije in spodbujati samoporabnike, da se odločajo za naložbe
  ,
  ki koristijo
  tako
  odjemalcem kot omrežju. Za vzpostavitev takšnega ravnovesja je treba zagotoviti, da so s energije iz obnovljivih virov in lokalne skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, upravičeni do plačila za električno energijo iz lastne proizvodnje iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje, to plačilo pa mora odražati tržno vrednost dovedene električne energije ter dolgoročno vrednost za omrežje, okolje in družbo. Vključevati mora tako dolgoročne stroške in koristi samoporabe, pri čemer se upoštevajo stroški za omrežje, družbo in okolje, do katerih ni prišlo, zlasti v povezavi z drugimi distribuiranimi viri energije, kot so energijska učinkovitost, shranjevanje energije, prilagajanje odjema in skupnostna omrežja. Takšna plačila bi se morala določati na podlagi analize stroškov in koristi distribuiranih virov energije v skladu s členom 59 Direktive ... Evropskega parlamenta in Sveta [o skupnih pravilih notranjega trga električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)].

Sprememba 51

Predlog direktive

Uvodna izjava 53 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (53a) | V nekaterih primerih bi morala biti dovoljena skupna samoporaba, tako da bi državljani, ki živijo v stanovanjih, lahko uživali enake prednosti večje vloge odjemalcev kot gospodinjstva v enodružinskih hišah. Omogočanje kolektivne samoporabe zagotavlja tudi priložnosti skupnostim na področju virov obnovljive energije, da se spodbudi energetska učinkovitost na ravni gospodinjstev in z znižanjem porabe in nižjimi tarifami za dobavo pripomore v boju proti energijski revščini. Države članice bi morale izkoristiti to priložnost, da bi med drugim ocenile možnost omogočiti udeležbo gospodinjstev, ki sicer ne bi mogla sodelovati, vključno z ranljivimi odjemalci in najemniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53a)

V nekaterih primerih bi morala biti dovoljena skupna samoporaba, tako da bi državljani, ki živijo v stanovanjih, lahko uživali enake prednosti večje vloge odjemalcev kot gospodinjstva v enodružinskih hišah. Omogočanje kolektivne samoporabe zagotavlja tudi priložnosti skupnostim na področju virov obnovljive energije, da se spodbudi energetska učinkovitost na ravni gospodinjstev in z znižanjem porabe in nižjimi tarifami za dobavo pripomore v boju proti energijski revščini. Države članice bi morale izkoristiti to priložnost, da bi med drugim ocenile možnost omogočiti udeležbo gospodinjstev, ki sicer ne bi mogla sodelovati, vključno z ranljivimi odjemalci in najemniki.

Sprememba 52

Predlog direktive

Uvodna izjava 53 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (53b) | Države članice morajo zagotoviti skladnost s pravili o porabi in o uvedbi ali okrepitvi ukrepov za boj proti prisilni prodaji, nepošteni prodaji in zavajajočim trditvam v zvezi z montažo naprav za obnovljivo energijo, ki prizadenejo predvsem najranljivejše skupine (kot so starejši ljudje in ljudje na podeželju). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53b)

Države članice morajo zagotoviti skladnost s pravili o porabi in o uvedbi ali okrepitvi ukrepov za boj proti prisilni prodaji, nepošteni prodaji in zavajajočim trditvam v zvezi z montažo naprav za obnovljivo energijo, ki prizadenejo predvsem najranljivejše skupine (kot so starejši ljudje in ljudje na podeželju).

Sprememba 53

Predlog direktive

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Sodelovanje lokalnih prebivalcev pri projektih za energijo iz obnovljivih virov prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je pripomoglo k znatni dodani vrednosti v obliki lokalne sprejemljivosti energije iz obnovljivih virov in dostopa do dodatnega zasebnega kapitala. Udeležba lokalnih prebivalcev bo še toliko bolj ključna pri vse večji zmogljivosti energije iz obnovljivih virov v prihodnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Sodelovanje lokalnih prebivalcev pri projektih za energijo iz obnovljivih virov prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je pripomoglo k znatni dodani vrednosti v obliki lokalne sprejemljivosti energije iz obnovljivih virov in dostopa do dodatnega zasebnega kapitala. Udeležba lokalnih prebivalcev bo še toliko bolj ključna pri vse večji zmogljivosti energije iz obnovljivih virov v prihodnosti.

| (54) | Sodelovanje lokalnih prebivalcev
  in lokalnih oblasti
  pri projektih za energijo iz obnovljivih virov prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je pripomoglo k znatni dodani vrednosti v obliki lokalne sprejemljivosti energije iz obnovljivih virov in dostopa do dodatnega zasebnega kapitala
  , kar prinaša lokalne naložbe, večjo izbiro za potrošnike in večje sodelovanje državljanov pri energetskem prehodu, in sicer s spodbujanjem udeležbe gospodinjstev, ki tega sicer morda ne bi bila sposobna, spodbujanje energetske učinkovitosti na ravni gospodinjstev, in pomoč v boju proti energetski revščini z znižanjem porabe in nižjimi tarifami za dobavo.
  Udeležba lokalnih prebivalcev bo še toliko bolj ključna pri vse večji zmogljivosti energije iz obnovljivih virov v prihodnosti. |
| --- | --- |

(54)

Sodelovanje lokalnih prebivalcev
  in lokalnih oblasti
  pri projektih za energijo iz obnovljivih virov prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je pripomoglo k znatni dodani vrednosti v obliki lokalne sprejemljivosti energije iz obnovljivih virov in dostopa do dodatnega zasebnega kapitala
  , kar prinaša lokalne naložbe, večjo izbiro za potrošnike in večje sodelovanje državljanov pri energetskem prehodu, in sicer s spodbujanjem udeležbe gospodinjstev, ki tega sicer morda ne bi bila sposobna, spodbujanje energetske učinkovitosti na ravni gospodinjstev, in pomoč v boju proti energetski revščini z znižanjem porabe in nižjimi tarifami za dobavo.
  Udeležba lokalnih prebivalcev bo še toliko bolj ključna pri vse večji zmogljivosti energije iz obnovljivih virov v prihodnosti.

Sprememba 54

Predlog direktive

Uvodna izjava 55 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (55a) | Pomembno je, da države članice zagotovijo pošteno in neškodljivo razporeditev omrežnih stroškov in dajatev na vse uporabnike elektroenergetskega sistema. Vse omrežnine bi morale odražati stroške. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55a)

Pomembno je, da države članice zagotovijo pošteno in neškodljivo razporeditev omrežnih stroškov in dajatev na vse uporabnike elektroenergetskega sistema. Vse omrežnine bi morale odražati stroške.

Sprememba 55

Predlog direktive

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | Več držav članic je izvedlo ukrepe v sektorju ogrevanja in hlajenja, da bi dosegle svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020.
  Brez zavezujočih nacionalnih ciljev za obdobje po letu 2020 preostale nacionalne spobude morda ne bodo zadostovale za izpolnitev dolgoročnih ciljev glede razogljičenja za leto 2030 in 2050.
  Da bi bili v skladu s takšnimi cilji, okrepili gotovost za vlagatelje in spodbujali razvoj trga Unije za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, hkrati pa upoštevali prvo načelo energijske učinkovitosti, je primerno spodbujati prizadevanja držav članic pri oskrbi z energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje, da bi prispevali k postopnemu povečanju njenega deleža. Zaradi razdrobljenosti trgov ogrevanja in hlajenja je izjemno pomembno zagotoviti prilagodljivost pri oblikovanju takšnih prizadevanj. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da morebitna uvedba ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov nima negativnih posledic za okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57)

Več držav članic je izvedlo ukrepe v sektorju ogrevanja in hlajenja, da bi dosegle svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020.
  Brez zavezujočih nacionalnih ciljev za obdobje po letu 2020 preostale nacionalne spobude morda ne bodo zadostovale za izpolnitev dolgoročnih ciljev glede razogljičenja za leto 2030 in 2050.
  Da bi bili v skladu s takšnimi cilji, okrepili gotovost za vlagatelje in spodbujali razvoj trga Unije za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, hkrati pa upoštevali prvo načelo energijske učinkovitosti, je primerno spodbujati prizadevanja držav članic pri oskrbi z energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje, da bi prispevali k postopnemu povečanju njenega deleža. Zaradi razdrobljenosti trgov ogrevanja in hlajenja je izjemno pomembno zagotoviti prilagodljivost pri oblikovanju takšnih prizadevanj. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da morebitna uvedba ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov nima negativnih posledic za okolje.

| (57) | Več držav članic je izvedlo ukrepe v sektorju ogrevanja in hlajenja, da bi dosegle svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020. Da bi bili v skladu s takšnimi cilji, okrepili gotovost za vlagatelje in spodbujali razvoj trga Unije za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, hkrati pa upoštevali prvo načelo energijske učinkovitosti, je primerno spodbujati prizadevanja držav članic pri oskrbi z energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje, da bi prispevali k postopnemu povečanju njenega deleža. Zaradi razdrobljenosti trgov ogrevanja in hlajenja je izjemno pomembno zagotoviti prilagodljivost pri oblikovanju takšnih prizadevanj. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da morebitna uvedba ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov nima negativnih posledic za okolje
  in javno zdravje
  . |
| --- | --- |

(57)

Več držav članic je izvedlo ukrepe v sektorju ogrevanja in hlajenja, da bi dosegle svoj cilj glede energije iz obnovljivih virov za leto 2020. Da bi bili v skladu s takšnimi cilji, okrepili gotovost za vlagatelje in spodbujali razvoj trga Unije za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, hkrati pa upoštevali prvo načelo energijske učinkovitosti, je primerno spodbujati prizadevanja držav članic pri oskrbi z energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje, da bi prispevali k postopnemu povečanju njenega deleža. Zaradi razdrobljenosti trgov ogrevanja in hlajenja je izjemno pomembno zagotoviti prilagodljivost pri oblikovanju takšnih prizadevanj. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da morebitna uvedba ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov nima negativnih posledic za okolje
  in javno zdravje
  .

Sprememba 56

Predlog direktive

Uvodna izjava 59 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (59a) | Gospodinjski odjemalci in skupnosti, ki sodelujejo pri trgovanju o svoji prožnosti, samoporabi ali pri prodaji električne energije iz lastne proizvodnje, ohranijo svoje pravice kot odjemalci, vključno s pravico do pogodbe z dobaviteljem po lastni izbiri in do zamenjave dobavitelja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59a)

Gospodinjski odjemalci in skupnosti, ki sodelujejo pri trgovanju o svoji prožnosti, samoporabi ali pri prodaji električne energije iz lastne proizvodnje, ohranijo svoje pravice kot odjemalci, vključno s pravico do pogodbe z dobaviteljem po lastni izbiri in do zamenjave dobavitelja.

Sprememba 57

Predlog direktive

Uvodna izjava 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (60) | Poudariti
  je treba potencialne sinergije med
  prizadevanjem
  za povečanje uvedbe ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov ter obstoječimi programi na podlagi direktiv 2010/31/EU in 2012/27/EU. Države članice bi morale, kolikor je to mogoče, imeti priložnost, da obstoječe upravne strukture uporabijo za izvajanje takšnih prizadevanj, da bi ublažile upravno breme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(60)

Poudariti
  je treba potencialne sinergije med
  prizadevanjem
  za povečanje uvedbe ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov ter obstoječimi programi na podlagi direktiv 2010/31/EU in 2012/27/EU. Države članice bi morale, kolikor je to mogoče, imeti priložnost, da obstoječe upravne strukture uporabijo za izvajanje takšnih prizadevanj, da bi ublažile upravno breme.

| (60) | Učinkovito ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov energije bi moralo sovpadati s temeljito prenovo stavb, s čimer bi zmanjšali povpraševanje po energiji in stroške za odjemalce in prispevali k zmanjšanju energijske revščine in ustvarjanju kvalificiranih delovnih mest na lokalni ravni. Zato
  je treba
  poudariti
  potencialne sinergije med
  potrebo
  za povečanje uvedbe ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov ter obstoječimi programi na podlagi direktiv 2010/31/EU in 2012/27/EU. Države članice bi morale, kolikor je to mogoče, imeti priložnost, da obstoječe upravne strukture uporabijo za izvajanje takšnih prizadevanj, da bi ublažile upravno breme. |
| --- | --- |

(60)

Učinkovito ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov energije bi moralo sovpadati s temeljito prenovo stavb, s čimer bi zmanjšali povpraševanje po energiji in stroške za odjemalce in prispevali k zmanjšanju energijske revščine in ustvarjanju kvalificiranih delovnih mest na lokalni ravni. Zato
  je treba
  poudariti
  potencialne sinergije med
  potrebo
  za povečanje uvedbe ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov ter obstoječimi programi na podlagi direktiv 2010/31/EU in 2012/27/EU. Države članice bi morale, kolikor je to mogoče, imeti priložnost, da obstoječe upravne strukture uporabijo za izvajanje takšnih prizadevanj, da bi ublažile upravno breme.

Sprememba 58

Predlog direktive

Uvodna izjava 61 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (61a) | Na področju inteligentnih prometnih sistemov je pomembno okrepiti razvoj in uvajanje električne mobilnosti za cestni promet ter pospešiti vključevanje naprednih tehnologij v inovativni železniški promet, in sicer s predlogom pobude za preusmeritev na železnice (Shift2Rail) v prid čistemu javnemu prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61a)

Na področju inteligentnih prometnih sistemov je pomembno okrepiti razvoj in uvajanje električne mobilnosti za cestni promet ter pospešiti vključevanje naprednih tehnologij v inovativni železniški promet, in sicer s predlogom pobude za preusmeritev na železnice (Shift2Rail) v prid čistemu javnemu prometu.

Sprememba 59

Predlog direktive

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami iz julija 2016 je bilo poudarjeno, da imajo pogonska biogoriva iz poljščin omejeno vlogo pri razogljičenju sektorja prometa in da bi jih bilo treba postopoma odpraviti in nadomestiti z naprednimi pogonskimi biogorivi. Za pripravo prehoda na napredna pogonska biogoriva in zmanjšanje skupnih vplivov posredne spremembe rabe zemljišč je ustrezno zmanjšati količino pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja Unije iz te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami iz julija 2016 je bilo poudarjeno, da imajo pogonska biogoriva iz poljščin omejeno vlogo pri razogljičenju sektorja prometa in da bi jih bilo treba postopoma odpraviti in nadomestiti z naprednimi pogonskimi biogorivi. Za pripravo prehoda na napredna pogonska biogoriva in zmanjšanje skupnih vplivov posredne spremembe rabe zemljišč je ustrezno zmanjšati količino pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja Unije iz te direktive.

| (62) | Kadar se pašnik ali kmetijsko zemljišče, ki je bilo prej namenjeno za pridelavo hrane in krme, uporabi za proizvodnjo pogonskih biogoriv, je treba kljub temu zadostiti povpraševanju, ki ni povezano z gorivom, bodisi z intenzifikacijo sedanje proizvodnje bodisi z vključitvijo nekmetijskih zemljišč na drugih lokacijah v proizvodnjo. Slednje pomeni posredno spremembo rabe zemljišč in lahko, če vključuje spremembo namembnosti zemljišča z velikimi zalogami ogljika, povzroči znatne emisije toplogrednih plinov.
   V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami iz julija 2016 je bilo poudarjeno, da imajo pogonska biogoriva iz poljščin omejeno vlogo pri razogljičenju sektorja prometa in da bi jih bilo treba postopoma odpraviti in nadomestiti z naprednimi pogonskimi biogorivi. Za pripravo prehoda na napredna pogonska biogoriva in zmanjšanje skupnih vplivov posredne spremembe rabe zemljišč je ustrezno zmanjšati količino pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja Unije iz te direktive
  , hkrati pa razlikovati med pogonskimi biogorivi iz poljščin z visoko učinkovitostjo glede toplogrednih plinov in nizkim tveganjem posredne spremembe rabe zemljišč
  .
  Uvajanje naprednih pogonskih biogoriv in električne mobilnosti bi bilo treba pospešiti. |
| --- | --- |

(62)

Kadar se pašnik ali kmetijsko zemljišče, ki je bilo prej namenjeno za pridelavo hrane in krme, uporabi za proizvodnjo pogonskih biogoriv, je treba kljub temu zadostiti povpraševanju, ki ni povezano z gorivom, bodisi z intenzifikacijo sedanje proizvodnje bodisi z vključitvijo nekmetijskih zemljišč na drugih lokacijah v proizvodnjo. Slednje pomeni posredno spremembo rabe zemljišč in lahko, če vključuje spremembo namembnosti zemljišča z velikimi zalogami ogljika, povzroči znatne emisije toplogrednih plinov.
   V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami iz julija 2016 je bilo poudarjeno, da imajo pogonska biogoriva iz poljščin omejeno vlogo pri razogljičenju sektorja prometa in da bi jih bilo treba postopoma odpraviti in nadomestiti z naprednimi pogonskimi biogorivi. Za pripravo prehoda na napredna pogonska biogoriva in zmanjšanje skupnih vplivov posredne spremembe rabe zemljišč je ustrezno zmanjšati količino pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ki se lahko upoštevajo pri doseganju cilja Unije iz te direktive
  , hkrati pa razlikovati med pogonskimi biogorivi iz poljščin z visoko učinkovitostjo glede toplogrednih plinov in nizkim tveganjem posredne spremembe rabe zemljišč
  .
  Uvajanje naprednih pogonskih biogoriv in električne mobilnosti bi bilo treba pospešiti.

Sprememba 60

Predlog direktive

Uvodna izjava 63 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (63a) | Cilj Unije in držav članic bi moral biti povečanje mešanice energije iz obnovljivih virov, zmanjšanje celotne porabe energije v prometu in povečanje energijske učinkovitosti v vseh prometnih sektorjih. Ukrepe, s katerimi bi to dosegli, bi lahko spodbujali pri načrtovanju prometa, pa tudi pri proizvodnji avtomobilov z večjo energijsko učinkovitostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(63a)

Cilj Unije in držav članic bi moral biti povečanje mešanice energije iz obnovljivih virov, zmanjšanje celotne porabe energije v prometu in povečanje energijske učinkovitosti v vseh prometnih sektorjih. Ukrepe, s katerimi bi to dosegli, bi lahko spodbujali pri načrtovanju prometa, pa tudi pri proizvodnji avtomobilov z večjo energijsko učinkovitostjo.

Sprememba 61

Predlog direktive

Uvodna izjava 63 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (63b) | S standardi za učinkovito rabo goriva za cestni promet bi zagotovili učinkovit način spodbujanja uporabe obnovljivih alternativnih virov v prometnem sektorju ter doseganja nadaljnjih prihrankov emisij toplogrednih plinov ter dolgoročno razogljičenja prometnega sektorja. Standarde za učinkovito rabo goriva bi bilo treba prilagoditi v skladu z razvojem tehnologije ter podnebnimi in energetskimi cilji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(63b)

S standardi za učinkovito rabo goriva za cestni promet bi zagotovili učinkovit način spodbujanja uporabe obnovljivih alternativnih virov v prometnem sektorju ter doseganja nadaljnjih prihrankov emisij toplogrednih plinov ter dolgoročno razogljičenja prometnega sektorja. Standarde za učinkovito rabo goriva bi bilo treba prilagoditi v skladu z razvojem tehnologije ter podnebnimi in energetskimi cilji.

Sprememba 286

Predlog direktive

Uvodna izjava 63 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (63c) | Po pričakovanjih naj bi napredna pogonska biogoriva imela pomembno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v letalstvu, zato mora biti izpolnjena tudi obveznost vključitve, zlasti kar zadeva goriva, dobavljena za letalstvo. Na ravni Unije in držav članic bi bilo treba razviti politike za spodbujanje operativnih ukrepov za prihranek goriva v pomorskem prometu, skupaj s prizadevanji na področju raziskav in razvoja za povečanje pomorskega prevoza z uporabo vetrne in sončne energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(63c)

Po pričakovanjih naj bi napredna pogonska biogoriva imela pomembno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v letalstvu, zato mora biti izpolnjena tudi obveznost vključitve, zlasti kar zadeva goriva, dobavljena za letalstvo. Na ravni Unije in držav članic bi bilo treba razviti politike za spodbujanje operativnih ukrepov za prihranek goriva v pomorskem prometu, skupaj s prizadevanji na področju raziskav in razvoja za povečanje pomorskega prevoza z uporabo vetrne in sončne energije.

Sprememba 63

Predlog direktive

Uvodna izjava 65 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (65a) | Za točnejšo oceno deleža energije iz obnovljivih virov v prometu bi bilo treba razviti ustrezno metodologijo ter proučiti različne tehnične in tehnološke rešitve za ta namen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(65a)

Za točnejšo oceno deleža energije iz obnovljivih virov v prometu bi bilo treba razviti ustrezno metodologijo ter proučiti različne tehnične in tehnološke rešitve za ta namen.

Sprememba 64

Predlog direktive

Uvodna izjava 66

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (66) | Surovine, ki imajo majhen vpliv na posredno spremembo rabe zemljišč, kadar se uporabljajo za pogonska biogoriva, bi bilo treba spodbujati zaradi njihovega prispevka k razogljičenju gospodarstva. V prilogo k tej direktivi bi bilo treba zlasti vključiti surovine za napredna pogonska biogoriva, za katera je tehnologija bolj inovativna in manj razvita ter zato potrebuje višjo raven podpore. Da bi zagotovili, da je navedena priloga posodobljena z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, in preprečili nenamerne negativne posledice, bi bilo treba
  izvesti vrednotenje po sprejetju direktive, da bi ocenili možnost razširitve priloge na nove surovine
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(66)

Surovine, ki imajo majhen vpliv na posredno spremembo rabe zemljišč, kadar se uporabljajo za pogonska biogoriva, bi bilo treba spodbujati zaradi njihovega prispevka k razogljičenju gospodarstva. V prilogo k tej direktivi bi bilo treba zlasti vključiti surovine za napredna pogonska biogoriva, za katera je tehnologija bolj inovativna in manj razvita ter zato potrebuje višjo raven podpore. Da bi zagotovili, da je navedena priloga posodobljena z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, in preprečili nenamerne negativne posledice, bi bilo treba
  izvesti vrednotenje po sprejetju direktive, da bi ocenili možnost razširitve priloge na nove surovine
  .

| (66) | Surovine, ki imajo majhen vpliv na posredno spremembo rabe zemljišč, kadar se uporabljajo za pogonska biogoriva, bi bilo treba spodbujati zaradi njihovega prispevka k razogljičenju gospodarstva. V prilogo k tej direktivi bi bilo treba zlasti vključiti surovine za napredna pogonska biogoriva, za katera je tehnologija bolj inovativna in manj razvita ter zato potrebuje višjo raven podpore. Da bi zagotovili, da je navedena priloga posodobljena z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, in preprečili nenamerne negativne posledice, bi
  jo
  bilo treba
  redno ocenjevati
  . |
| --- | --- |

(66)

Surovine, ki imajo majhen vpliv na posredno spremembo rabe zemljišč, kadar se uporabljajo za pogonska biogoriva, bi bilo treba spodbujati zaradi njihovega prispevka k razogljičenju gospodarstva. V prilogo k tej direktivi bi bilo treba zlasti vključiti surovine za napredna pogonska biogoriva, za katera je tehnologija bolj inovativna in manj razvita ter zato potrebuje višjo raven podpore. Da bi zagotovili, da je navedena priloga posodobljena z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, in preprečili nenamerne negativne posledice, bi
  jo
  bilo treba
  redno ocenjevati
  .

Sprememba 65

Predlog direktive

Uvodna izjava 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (68) | Unija in države članice bi morale spodbujati
  večjo trajnostno uporabo
  obstoječega lesa in kmetijskih virov ter razvoj novih gozdarskih sistemov in sistemov kmetijske proizvodnje, da bi v celoti izkoristili možnosti, ki jih ponuja biomasa za doprinos k razogljičenju gospodarstva z njeno uporabo kot material in za proizvodnjo energije . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(68)

Unija in države članice bi morale spodbujati
  večjo trajnostno uporabo
  obstoječega lesa in kmetijskih virov ter razvoj novih gozdarskih sistemov in sistemov kmetijske proizvodnje, da bi v celoti izkoristili možnosti, ki jih ponuja biomasa za doprinos k razogljičenju gospodarstva z njeno uporabo kot material in za proizvodnjo energije .

| (68) | Unija in države članice bi morale spodbujati
  uporabo energije, ki izhaja izključno iz večje trajnostne uporabe
  obstoječega lesa in kmetijskih virov ter razvoj novih gozdarskih sistemov in sistemov kmetijske proizvodnje, da bi v celoti izkoristili možnosti, ki jih ponuja biomasa za doprinos k razogljičenju gospodarstva z njeno uporabo kot material in za proizvodnjo energije
  , pod pogojem, da so izpolnjena merila za trajnost in za prihranek emisij toplogrednih plinov
  . |
| --- | --- |

(68)

Unija in države članice bi morale spodbujati
  uporabo energije, ki izhaja izključno iz večje trajnostne uporabe
  obstoječega lesa in kmetijskih virov ter razvoj novih gozdarskih sistemov in sistemov kmetijske proizvodnje, da bi v celoti izkoristili možnosti, ki jih ponuja biomasa za doprinos k razogljičenju gospodarstva z njeno uporabo kot material in za proizvodnjo energije
  , pod pogojem, da so izpolnjena merila za trajnost in za prihranek emisij toplogrednih plinov
  .

Sprememba 287

Predlog direktive

Uvodna izjava 68 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (68a) | Še naprej je treba spodbujati sinergijo med krožnim gospodarstvom, biogospodarstvom in spodbujanjem uporabe energije iz obnovljivih virov, da bi zagotovili najboljšo izrabo surovin in najboljše okoljske rezultate. Pri sprejemanju ukrepov politike v podporo proizvodnji energije iz obnovljivih virov bi morali Unija in države članice vedno upoštevati načelo učinkovite rabe virov in optimizirane rabe biomase. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(68a)

Še naprej je treba spodbujati sinergijo med krožnim gospodarstvom, biogospodarstvom in spodbujanjem uporabe energije iz obnovljivih virov, da bi zagotovili najboljšo izrabo surovin in najboljše okoljske rezultate. Pri sprejemanju ukrepov politike v podporo proizvodnji energije iz obnovljivih virov bi morali Unija in države članice vedno upoštevati načelo učinkovite rabe virov in optimizirane rabe biomase.

Sprememba 66

Predlog direktive

Uvodna izjava 69

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (69) | Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva
  bi se vedno morala proizvajati na trajnosten način. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, uporabljena za izpolnjevanje
  cilja Unije
  iz te direktive, in
  pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva
  , ki so
  upravičena
  do podpore v okviru programov podpore, bi zato
  morala
  izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(69)

Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva
  bi se vedno morala proizvajati na trajnosten način. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, uporabljena za izpolnjevanje
  cilja Unije
  iz te direktive, in
  pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva
  , ki so
  upravičena
  do podpore v okviru programov podpore, bi zato
  morala
  izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov .

| (69) | Energija iz obnovljivih virov
  bi se vedno morala proizvajati na trajnosten način. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, uporabljena za izpolnjevanje
  ciljev
  iz te direktive, in
  tiste vrste energije iz obnovljivih virov
  , ki so
  upravičene
  do podpore v okviru programov podpore, bi zato
  morale
  izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(69)

Energija iz obnovljivih virov
  bi se vedno morala proizvajati na trajnosten način. Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, uporabljena za izpolnjevanje
  ciljev
  iz te direktive, in
  tiste vrste energije iz obnovljivih virov
  , ki so
  upravičene
  do podpore v okviru programov podpore, bi zato
  morale
  izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov.

Sprememba 67

Predlog direktive

Uvodna izjava 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (71) | Proizvodnja kmetijskih surovin za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva ter spodbude za njihovo uporabo, določene v tej direktivi, ne bi smele
  povzročiti uničevanja
  biotsko
  raznovrstnih zemljišč
  . Take neobnovljive vire, katerih pomen za celotno človeštvo je priznan v različnih mednarodnih instrumentih, bi
  bilotreba
  ohraniti. Zato je treba določiti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki bodo zagotovila, da bodo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva upravičena do spodbud le, če je zajamčeno, da kmetijske surovine ne izvirajo z biotsko raznovrstnih območij, v primeru naravovarstvenih območij ali zavarovanih območij za ohranjanje redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst pa ustrezni pristojni organ predloži dokaze, da pridobivanje kmetijskih surovin nima negativnega učinka na takšne cilje. Gozd bi se moral šteti za biotsko raznovrsten v skladu s trajnostnimi merili, če gre za pragozd v skladu z opredelitvijo, ki jo uporablja Organizacija za prehrano in kmetijstvo Združenih narodov (FAO) v svoji globalni oceni gozdnih virov, ali če je zemljišče zaščiteno z nacionalno naravovarstveno zakonodajo. Za biotsko raznovrstne gozdove bi se morala šteti območja, na katerih se nabirajo nelesni gozdni proizvodi, če je človeški vpliv majhen. Druge vrste gozdov, kot jih opredeljuje FAO, na primer spremenjeni naravni gozdovi, polnaravni gozdovi in gozdni nasadi, se ne bi smeli šteti za pragozdove. Glede na to, da so nekatera travinja izjemno biotsko raznovrstna tako v zmernem kot v tropskem podnebju, vključno s savanami, stepami, grmišči in prerijami z visoko biotsko raznovrstnostjo, pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijskih surovin, pridobljenih na teh zemljiščih, ne bi smela biti upravičena do spodbud iz te direktive. Komisija bi morala določiti ustrezna merila za opredelitev teh travinj z izjemno biotsko raznovrstnostjo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in ustreznimi mednarodnimi standardi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(71)

Proizvodnja kmetijskih surovin za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva ter spodbude za njihovo uporabo, določene v tej direktivi, ne bi smele
  povzročiti uničevanja
  biotsko
  raznovrstnih zemljišč
  . Take neobnovljive vire, katerih pomen za celotno človeštvo je priznan v različnih mednarodnih instrumentih, bi
  bilotreba
  ohraniti. Zato je treba določiti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki bodo zagotovila, da bodo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva upravičena do spodbud le, če je zajamčeno, da kmetijske surovine ne izvirajo z biotsko raznovrstnih območij, v primeru naravovarstvenih območij ali zavarovanih območij za ohranjanje redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst pa ustrezni pristojni organ predloži dokaze, da pridobivanje kmetijskih surovin nima negativnega učinka na takšne cilje. Gozd bi se moral šteti za biotsko raznovrsten v skladu s trajnostnimi merili, če gre za pragozd v skladu z opredelitvijo, ki jo uporablja Organizacija za prehrano in kmetijstvo Združenih narodov (FAO) v svoji globalni oceni gozdnih virov, ali če je zemljišče zaščiteno z nacionalno naravovarstveno zakonodajo. Za biotsko raznovrstne gozdove bi se morala šteti območja, na katerih se nabirajo nelesni gozdni proizvodi, če je človeški vpliv majhen. Druge vrste gozdov, kot jih opredeljuje FAO, na primer spremenjeni naravni gozdovi, polnaravni gozdovi in gozdni nasadi, se ne bi smeli šteti za pragozdove. Glede na to, da so nekatera travinja izjemno biotsko raznovrstna tako v zmernem kot v tropskem podnebju, vključno s savanami, stepami, grmišči in prerijami z visoko biotsko raznovrstnostjo, pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijskih surovin, pridobljenih na teh zemljiščih, ne bi smela biti upravičena do spodbud iz te direktive. Komisija bi morala določiti ustrezna merila za opredelitev teh travinj z izjemno biotsko raznovrstnostjo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in ustreznimi mednarodnimi standardi.

| (71) | Proizvodnja kmetijskih surovin za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva ter spodbude za njihovo uporabo, določene v tej direktivi, ne bi smele
  imeti ali spodbujati škodljivega učinka na
  biotsko
  raznovrstnost v Uniji ali zunaj nje
  . Take neobnovljive vire, katerih pomen za celotno človeštvo je priznan v različnih mednarodnih instrumentih, bi
  bilo treba
  ohraniti. Zato je treba določiti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki bodo zagotovila, da bodo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva upravičena do spodbud le, če je zajamčeno, da kmetijske surovine ne izvirajo z biotsko raznovrstnih območij, v primeru naravovarstvenih območij ali zavarovanih območij za ohranjanje redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst pa ustrezni pristojni organ predloži dokaze, da pridobivanje kmetijskih surovin nima negativnega učinka na takšne cilje. Gozd bi se moral šteti za biotsko raznovrsten v skladu s trajnostnimi merili, če gre za pragozd v skladu z opredelitvijo, ki jo uporablja Organizacija za prehrano in kmetijstvo Združenih narodov (FAO) v svoji globalni oceni gozdnih virov, ali če je zemljišče zaščiteno z nacionalno naravovarstveno zakonodajo. Za biotsko raznovrstne gozdove bi se morala šteti območja, na katerih se nabirajo nelesni gozdni proizvodi, če je človeški vpliv majhen. Druge vrste gozdov, kot jih opredeljuje FAO, na primer spremenjeni naravni gozdovi, polnaravni gozdovi in gozdni nasadi, se ne bi smeli šteti za pragozdove.
  Vseeno bi bilo treba zagotoviti biotsko raznovrstnost, kakovost, zdravje, sposobnost za življenje in vitalnost takšnih gozdov.
  Glede na to, da so nekatera travinja izjemno biotsko raznovrstna tako v zmernem kot v tropskem podnebju, vključno s savanami, stepami, grmišči in prerijami z visoko biotsko raznovrstnostjo, pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijskih surovin, pridobljenih na teh zemljiščih, ne bi smela biti upravičena do spodbud iz te direktive. Komisija bi morala določiti ustrezna merila za opredelitev teh travinj z izjemno biotsko raznovrstnostjo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in ustreznimi mednarodnimi standardi. |
| --- | --- |

(71)

Proizvodnja kmetijskih surovin za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva ter spodbude za njihovo uporabo, določene v tej direktivi, ne bi smele
  imeti ali spodbujati škodljivega učinka na
  biotsko
  raznovrstnost v Uniji ali zunaj nje
  . Take neobnovljive vire, katerih pomen za celotno človeštvo je priznan v različnih mednarodnih instrumentih, bi
  bilo treba
  ohraniti. Zato je treba določiti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki bodo zagotovila, da bodo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva upravičena do spodbud le, če je zajamčeno, da kmetijske surovine ne izvirajo z biotsko raznovrstnih območij, v primeru naravovarstvenih območij ali zavarovanih območij za ohranjanje redkih, ranljivih ali ogroženih ekosistemov ali vrst pa ustrezni pristojni organ predloži dokaze, da pridobivanje kmetijskih surovin nima negativnega učinka na takšne cilje. Gozd bi se moral šteti za biotsko raznovrsten v skladu s trajnostnimi merili, če gre za pragozd v skladu z opredelitvijo, ki jo uporablja Organizacija za prehrano in kmetijstvo Združenih narodov (FAO) v svoji globalni oceni gozdnih virov, ali če je zemljišče zaščiteno z nacionalno naravovarstveno zakonodajo. Za biotsko raznovrstne gozdove bi se morala šteti območja, na katerih se nabirajo nelesni gozdni proizvodi, če je človeški vpliv majhen. Druge vrste gozdov, kot jih opredeljuje FAO, na primer spremenjeni naravni gozdovi, polnaravni gozdovi in gozdni nasadi, se ne bi smeli šteti za pragozdove.
  Vseeno bi bilo treba zagotoviti biotsko raznovrstnost, kakovost, zdravje, sposobnost za življenje in vitalnost takšnih gozdov.
  Glede na to, da so nekatera travinja izjemno biotsko raznovrstna tako v zmernem kot v tropskem podnebju, vključno s savanami, stepami, grmišči in prerijami z visoko biotsko raznovrstnostjo, pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz kmetijskih surovin, pridobljenih na teh zemljiščih, ne bi smela biti upravičena do spodbud iz te direktive. Komisija bi morala določiti ustrezna merila za opredelitev teh travinj z izjemno biotsko raznovrstnostjo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in ustreznimi mednarodnimi standardi.

Sprememba 68

Predlog direktive

Uvodna izjava 72 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (72a) | Trajnostna merila Unije za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva bi morala zagotoviti, da prehod na nizkoogljično gospodarstvo podpira cilje iz sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ in da ga trdno usmerja hierarhija ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(72a)

Trajnostna merila Unije za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva bi morala zagotoviti, da prehod na nizkoogljično gospodarstvo podpira cilje iz sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ in da ga trdno usmerja hierarhija ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES.

Sprememba 69

Predlog direktive

Uvodna izjava 73

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (73) | Kmetijske surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se ne bi smele pridelovati na šotiščih, saj bi pridelava surovin na šotišču povzročila velike izgube zalog ogljika, če bi se zemljišče v ta namen še bolj izsuševalo
  , medtem ko ne bi bilo mogoče enostavno preveriti, ali do takšnega izsuševanja ni prišlo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(73)

Kmetijske surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se ne bi smele pridelovati na šotiščih, saj bi pridelava surovin na šotišču povzročila velike izgube zalog ogljika, če bi se zemljišče v ta namen še bolj izsuševalo
  , medtem ko ne bi bilo mogoče enostavno preveriti, ali do takšnega izsuševanja ni prišlo
  .

| (73) | Kmetijske surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se ne bi smele pridelovati na šotiščih
  ali mokriščih, če bi se zemljišče v ta namen izsuševalo
  , saj bi pridelava surovin na šotišču
  ali mokrišču
  povzročila velike izgube zalog ogljika, če bi se zemljišče v ta namen še bolj izsuševalo. |
| --- | --- |

(73)

Kmetijske surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se ne bi smele pridelovati na šotiščih
  ali mokriščih, če bi se zemljišče v ta namen izsuševalo
  , saj bi pridelava surovin na šotišču
  ali mokrišču
  povzročila velike izgube zalog ogljika, če bi se zemljišče v ta namen še bolj izsuševalo.

Sprememba 70

Predlog direktive

Uvodna izjava 74 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (74a) | Kmetijske surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv bi se morale pridelovati z uporabo praks, ki so skladne z zaščito kakovosti tal in organskega ogljika v tleh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(74a)

Kmetijske surovine za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv bi se morale pridelovati z uporabo praks, ki so skladne z zaščito kakovosti tal in organskega ogljika v tleh.

Sprememba 71

Predlog direktive

Uvodna izjava 75

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (75) | Na ravni Unije je ustrezno uvesti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za biomasna goriva, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje in hlajenje, da bi še naprej zagotavljali velike prihranke toplogrednih plinov v primerjavi z alternativami za fosilna goriva, preprečili nenamerne posledice za trajnost in spodbujali notranji trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(75)

Na ravni Unije je ustrezno uvesti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za biomasna goriva, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje in hlajenje, da bi še naprej zagotavljali velike prihranke toplogrednih plinov v primerjavi z alternativami za fosilna goriva, preprečili nenamerne posledice za trajnost in spodbujali notranji trg.

| (75) | Na ravni Unije je ustrezno uvesti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za biomasna goriva, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje in hlajenje, da bi še naprej zagotavljali velike prihranke toplogrednih plinov v primerjavi z alternativami za fosilna goriva, preprečili nenamerne posledice za trajnost in spodbujali notranji trg.
  Brez poseganja v strogo spoštovanje primarnih virov z visoko okoljsko vrednostjo bi morale biti najbolj oddaljene regije sposobne izkoristiti potencial svojih virov, da bi povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in svojo energetsko neodvisnost. |
| --- | --- |

(75)

Na ravni Unije je ustrezno uvesti trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov za biomasna goriva, ki se uporabljajo za proizvodnjo električne energije ter ogrevanje in hlajenje, da bi še naprej zagotavljali velike prihranke toplogrednih plinov v primerjavi z alternativami za fosilna goriva, preprečili nenamerne posledice za trajnost in spodbujali notranji trg.
  Brez poseganja v strogo spoštovanje primarnih virov z visoko okoljsko vrednostjo bi morale biti najbolj oddaljene regije sposobne izkoristiti potencial svojih virov, da bi povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in svojo energetsko neodvisnost.

Sprememba 73

Predlog direktive

Uvodna izjava 76

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (76) | Da bi kljub vse večjemu povpraševanju po gozdni biomasi zagotovili, da se pridobivanje biomase izvaja trajnostno v gozdovih, kjer je zagotovljeno obnavljanje, da je posebna pozornost namenjena območjem, ki so izrecno določena za varstvo biotske raznovrstnosti, krajin in posebnih naravnih elementov, da se viri biotske raznovrstnosti ohranjajo in je zalogam ogljika mogoče slediti, bi morale lesene surovine izhajati le iz gozdov, kjer se biomasa pridobiva v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki so oblikovana v okviru mednarodnih procesov s področja gozdarstva (npr. Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi) in se izvajajo prek nacionalne zakonodaje ali dobrih praks gospodarjenja na ravni
  gozdarskih gospodarstev
  . Gospodarski subjekti bi morali
  sprejeti ustrezne ukrepe
  , da
  bi čim bolj zmanjšali tveganje za uporabo netrajnostne gozdne
  biomase
  za proizvodnjo energije
  . V ta namen bi morali gospodarski subjekti uvesti pristop na podlagi tveganja. Glede tega je primerno, da Komisija pripravi operativne smernice o preverjanju skladnosti s pristopom na podlagi tveganja, in sicer po posvetovanju z Odborom za upravljanje energetske unije in Stalnim odborom za gozdarstvo, ustanovljenim z Odločbo Sveta 89/367/EGS24. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(76)

Da bi kljub vse večjemu povpraševanju po gozdni biomasi zagotovili, da se pridobivanje biomase izvaja trajnostno v gozdovih, kjer je zagotovljeno obnavljanje, da je posebna pozornost namenjena območjem, ki so izrecno določena za varstvo biotske raznovrstnosti, krajin in posebnih naravnih elementov, da se viri biotske raznovrstnosti ohranjajo in je zalogam ogljika mogoče slediti, bi morale lesene surovine izhajati le iz gozdov, kjer se biomasa pridobiva v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki so oblikovana v okviru mednarodnih procesov s področja gozdarstva (npr. Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi) in se izvajajo prek nacionalne zakonodaje ali dobrih praks gospodarjenja na ravni
  gozdarskih gospodarstev
  . Gospodarski subjekti bi morali
  sprejeti ustrezne ukrepe
  , da
  bi čim bolj zmanjšali tveganje za uporabo netrajnostne gozdne
  biomase
  za proizvodnjo energije
  . V ta namen bi morali gospodarski subjekti uvesti pristop na podlagi tveganja. Glede tega je primerno, da Komisija pripravi operativne smernice o preverjanju skladnosti s pristopom na podlagi tveganja, in sicer po posvetovanju z Odborom za upravljanje energetske unije in Stalnim odborom za gozdarstvo, ustanovljenim z Odločbo Sveta 89/367/EGS24.

| (76) | Da bi kljub vse večjemu povpraševanju po gozdni biomasi zagotovili, da se pridobivanje biomase izvaja trajnostno v gozdovih, kjer je zagotovljeno obnavljanje, da je posebna pozornost namenjena območjem, ki so izrecno določena za varstvo biotske raznovrstnosti, krajin in posebnih naravnih elementov, da se viri biotske raznovrstnosti ohranjajo in je zalogam ogljika mogoče slediti, bi morale lesene surovine izhajati le iz gozdov, kjer se biomasa pridobiva v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki so oblikovana v okviru mednarodnih procesov s področja gozdarstva (npr. Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi) in se izvajajo prek nacionalne zakonodaje ali dobrih praks gospodarjenja na ravni
  dobave
  . Gospodarski subjekti bi morali
  zagotoviti
  , da
  se sprejmejo ukrepi za preprečevanje in omejevanje negativnih posledic pridobivanja
  biomase
  na okolje
  . V ta namen bi morali gospodarski subjekti uvesti pristop na podlagi tveganja. Glede tega je primerno, da Komisija pripravi
  ureditev za izvajanje zahtev, ki temeljijo na dobri praksi v državah članicah, ter
  operativne smernice o preverjanju skladnosti s pristopom na podlagi tveganja, in sicer po posvetovanju z Odborom za upravljanje energetske unije in Stalnim odborom za gozdarstvo, ustanovljenim z Odločbo Sveta 89/367/EGS24. |
| --- | --- |

(76)

Da bi kljub vse večjemu povpraševanju po gozdni biomasi zagotovili, da se pridobivanje biomase izvaja trajnostno v gozdovih, kjer je zagotovljeno obnavljanje, da je posebna pozornost namenjena območjem, ki so izrecno določena za varstvo biotske raznovrstnosti, krajin in posebnih naravnih elementov, da se viri biotske raznovrstnosti ohranjajo in je zalogam ogljika mogoče slediti, bi morale lesene surovine izhajati le iz gozdov, kjer se biomasa pridobiva v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, ki so oblikovana v okviru mednarodnih procesov s področja gozdarstva (npr. Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi) in se izvajajo prek nacionalne zakonodaje ali dobrih praks gospodarjenja na ravni
  dobave
  . Gospodarski subjekti bi morali
  zagotoviti
  , da
  se sprejmejo ukrepi za preprečevanje in omejevanje negativnih posledic pridobivanja
  biomase
  na okolje
  . V ta namen bi morali gospodarski subjekti uvesti pristop na podlagi tveganja. Glede tega je primerno, da Komisija pripravi
  ureditev za izvajanje zahtev, ki temeljijo na dobri praksi v državah članicah, ter
  operativne smernice o preverjanju skladnosti s pristopom na podlagi tveganja, in sicer po posvetovanju z Odborom za upravljanje energetske unije in Stalnim odborom za gozdarstvo, ustanovljenim z Odločbo Sveta 89/367/EGS24.

Sprememba 74

Predlog direktive

Uvodna izjava 76 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (76a) | Če nacionalno pravo ali praksa ne določata enega od meril glede trajnosti gozdne biomase, je treba o tem merilu predložiti več informacij na ravni dobave, predložitev nadaljnjih informacij o merilih, ki so na ravni držav članic že izpolnjena, pa ni potrebna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(76a)

Če nacionalno pravo ali praksa ne določata enega od meril glede trajnosti gozdne biomase, je treba o tem merilu predložiti več informacij na ravni dobave, predložitev nadaljnjih informacij o merilih, ki so na ravni držav članic že izpolnjena, pa ni potrebna.

Sprememba 75

Predlog direktive

Uvodna izjava 76 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (76b) | Izvajanje „pristopa na podlagi tveganja“ bi bilo treba začeti na nacionalni ravni. Če nacionalno pravo ali sistemi za spremljanje ne določajo zahtev posameznega merila, bi bilo treba informacije v zvezi s tem delom zagotoviti na ravni dobave, da bi zmanjšali tveganje proizvodnje netrajnostne gozdne biomase. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(76b)

Izvajanje „pristopa na podlagi tveganja“ bi bilo treba začeti na nacionalni ravni. Če nacionalno pravo ali sistemi za spremljanje ne določajo zahtev posameznega merila, bi bilo treba informacije v zvezi s tem delom zagotoviti na ravni dobave, da bi zmanjšali tveganje proizvodnje netrajnostne gozdne biomase.

Sprememba 76

Predlog direktive

Uvodna izjava 76 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (76c) | Pridobivanje za energetske namene se je povečalo, po pričakovanjih pa naj bi še naraščalo, kar naj bi povzročilo večji uvoz surovin iz tretjih držav in povečanje proizvodnje teh materialov v Uniji. Gospodarski subjekti bi morali zagotoviti, da se pridobivanje izvaja v skladu s trajnostnimi merili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(76c)

Pridobivanje za energetske namene se je povečalo, po pričakovanjih pa naj bi še naraščalo, kar naj bi povzročilo večji uvoz surovin iz tretjih držav in povečanje proizvodnje teh materialov v Uniji. Gospodarski subjekti bi morali zagotoviti, da se pridobivanje izvaja v skladu s trajnostnimi merili.

Sprememba 77

Predlog direktive

Uvodna izjava 78

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (78) | Biomasna goriva bi se morala pretvarjati v električno energijo in toploto na učinkovit način, da bi se čim bolj povečali energetska varnost in prihranki emisij toplogrednih plinov kot tudi omejile emisije onesnaževalcev zraka in zmanjšal pritisk na omejene vire biomase. Iz tega razloga bi se javna podpora za obrate z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, če je potrebna, morala odobriti le obratom za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kakor je opredeljeno v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU. Vendar bi morali biti obstoječi programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz biomase, dovoljeni do njihovega končnega datuma za vse biomasne obrate. Poleg tega bi se električna energija, proizvedena iz biomase v novih obratih z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, morala upoštevati pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov le v primeru obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Državam članicam pa bi moralo biti v skladu s pravili o državni pomoči dovoljeno, da obratom odobrijo javno podporo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in upoštevajo električno energijo, ki jo ti proizvedejo, pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov, da bi se preprečila večja odvisnost od fosilnih goriv z večjimi posledicami za podnebje in okolje, kadar bi državam članicam, potem ko bi izčrpale vse tehnične in gospodarske možnosti za vzpostavitev biomasnih obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, grozilo utemeljeno tveganje za zanesljivost oskrbe z električno energijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(78)

Biomasna goriva bi se morala pretvarjati v električno energijo in toploto na učinkovit način, da bi se čim bolj povečali energetska varnost in prihranki emisij toplogrednih plinov kot tudi omejile emisije onesnaževalcev zraka in zmanjšal pritisk na omejene vire biomase. Iz tega razloga bi se javna podpora za obrate z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, če je potrebna, morala odobriti le obratom za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kakor je opredeljeno v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU. Vendar bi morali biti obstoječi programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz biomase, dovoljeni do njihovega končnega datuma za vse biomasne obrate. Poleg tega bi se električna energija, proizvedena iz biomase v novih obratih z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, morala upoštevati pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov le v primeru obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Državam članicam pa bi moralo biti v skladu s pravili o državni pomoči dovoljeno, da obratom odobrijo javno podporo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in upoštevajo električno energijo, ki jo ti proizvedejo, pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov, da bi se preprečila večja odvisnost od fosilnih goriv z večjimi posledicami za podnebje in okolje, kadar bi državam članicam, potem ko bi izčrpale vse tehnične in gospodarske možnosti za vzpostavitev biomasnih obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, grozilo utemeljeno tveganje za zanesljivost oskrbe z električno energijo.

| (78) | Biomasna goriva bi se morala pretvarjati v električno energijo in toploto na učinkovit način, da bi se čim bolj povečali energetska varnost in prihranki emisij toplogrednih plinov kot tudi omejile emisije onesnaževalcev zraka in zmanjšal pritisk na omejene vire biomase. Iz tega razloga bi se javna podpora za obrate z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, če je potrebna, morala odobriti le obratom za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kakor je opredeljeno v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU. Vendar bi morali biti obstoječi programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz biomase, dovoljeni do njihovega končnega datuma za vse biomasne obrate. Poleg tega bi se električna energija, proizvedena iz biomase v novih obratih z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, morala upoštevati pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov le v primeru obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Državam članicam pa bi moralo biti v skladu s pravili o državni pomoči dovoljeno, da obratom odobrijo javno podporo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in upoštevajo električno energijo, ki jo ti proizvedejo, pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov, da bi se preprečila večja odvisnost od fosilnih goriv z večjimi posledicami za podnebje in okolje, kadar bi državam članicam, potem ko bi izčrpale vse tehnične in gospodarske možnosti za vzpostavitev biomasnih obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, grozilo utemeljeno tveganje za zanesljivost oskrbe z električno energijo.
  Še posebej bi bilo treba povečati podporo za obrate za proizvodnjo obnovljive energije iz biomase v najbolj oddaljenih regijah, ki so močno odvisne od uvoza energije, pod pogojem, da se pri tem spoštujejo trajnostna merila za proizvodnjo take energije, prilagojena posebnostim teh regij. |
| --- | --- |

(78)

Biomasna goriva bi se morala pretvarjati v električno energijo in toploto na učinkovit način, da bi se čim bolj povečali energetska varnost in prihranki emisij toplogrednih plinov kot tudi omejile emisije onesnaževalcev zraka in zmanjšal pritisk na omejene vire biomase. Iz tega razloga bi se javna podpora za obrate z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, če je potrebna, morala odobriti le obratom za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, kakor je opredeljeno v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU. Vendar bi morali biti obstoječi programi podpore za električno energijo, proizvedeno iz biomase, dovoljeni do njihovega končnega datuma za vse biomasne obrate. Poleg tega bi se električna energija, proizvedena iz biomase v novih obratih z zmogljivostjo, ki je enaka ali večja od 20 MW, morala upoštevati pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov le v primeru obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Državam članicam pa bi moralo biti v skladu s pravili o državni pomoči dovoljeno, da obratom odobrijo javno podporo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in upoštevajo električno energijo, ki jo ti proizvedejo, pri doseganju ciljev in obveznosti glede energije iz obnovljivih virov, da bi se preprečila večja odvisnost od fosilnih goriv z večjimi posledicami za podnebje in okolje, kadar bi državam članicam, potem ko bi izčrpale vse tehnične in gospodarske možnosti za vzpostavitev biomasnih obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, grozilo utemeljeno tveganje za zanesljivost oskrbe z električno energijo.
  Še posebej bi bilo treba povečati podporo za obrate za proizvodnjo obnovljive energije iz biomase v najbolj oddaljenih regijah, ki so močno odvisne od uvoza energije, pod pogojem, da se pri tem spoštujejo trajnostna merila za proizvodnjo take energije, prilagojena posebnostim teh regij.

Sprememba 78

Predlog direktive

Uvodna izjava 80

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (80) | Na podlagi izkušenj pri praktičnem izvajanju trajnostnih meril Unije je primerno, da se na usklajen način
  okrepi
  vloga prostovoljnih mednarodnih in nacionalnih sistemov certificiranja za preverjanje skladnosti s trajnostnimi merili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(80)

Na podlagi izkušenj pri praktičnem izvajanju trajnostnih meril Unije je primerno, da se na usklajen način
  okrepi
  vloga prostovoljnih mednarodnih in nacionalnih sistemov certificiranja za preverjanje skladnosti s trajnostnimi merili.

| (80) | Na podlagi izkušenj pri praktičnem izvajanju trajnostnih meril Unije je primerno, da se na usklajen način
  upošteva
  vloga prostovoljnih mednarodnih in nacionalnih sistemov certificiranja za preverjanje skladnosti s trajnostnimi merili. |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi izkušenj pri praktičnem izvajanju trajnostnih meril Unije je primerno, da se na usklajen način
  upošteva
  vloga prostovoljnih mednarodnih in nacionalnih sistemov certificiranja za preverjanje skladnosti s trajnostnimi merili.

Sprememba 79

Predlog direktive

Uvodna izjava 82

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (82) | Prostovoljni programi imajo
  vse pomembnejšo
  vlogo pri dokazovanju skladnosti
  s
  trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva. Zato je primerno, da Komisija od prostovoljnih sistemov, vključno s sistemi, ki jih je Komisija že priznala, zahteva, da redno poročajo o svojih dejavnostih. Taka poročila bi morala biti javno objavljena, da se poveča preglednost, Komisiji pa omogoči boljši nadzor. S takimi poročili bi Komisija tudi pridobila informacije, ki jih potrebuje za poročanje o delovanju prostovoljnih sistemov, da bi opredelila dobre prakse in po potrebi pripravila predlog za nadaljnje spodbujanje takšnih dobrih praks. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(82)

Prostovoljni programi imajo
  vse pomembnejšo
  vlogo pri dokazovanju skladnosti
  s
  trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva. Zato je primerno, da Komisija od prostovoljnih sistemov, vključno s sistemi, ki jih je Komisija že priznala, zahteva, da redno poročajo o svojih dejavnostih. Taka poročila bi morala biti javno objavljena, da se poveča preglednost, Komisiji pa omogoči boljši nadzor. S takimi poročili bi Komisija tudi pridobila informacije, ki jih potrebuje za poročanje o delovanju prostovoljnih sistemov, da bi opredelila dobre prakse in po potrebi pripravila predlog za nadaljnje spodbujanje takšnih dobrih praks.

| (82) | Prostovoljni programi imajo
  lahko pomembno
  vlogo pri dokazovanju skladnosti
  z minimalnimi
  trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva. Zato je primerno, da Komisija od prostovoljnih sistemov, vključno s sistemi, ki jih je Komisija že priznala, zahteva, da redno poročajo o svojih dejavnostih. Taka poročila bi morala biti javno objavljena, da se poveča preglednost, Komisiji pa omogoči boljši nadzor. S takimi poročili bi Komisija tudi pridobila informacije, ki jih potrebuje za poročanje o delovanju prostovoljnih sistemov, da bi opredelila dobre prakse in po potrebi pripravila predlog za nadaljnje spodbujanje takšnih dobrih praks. |
| --- | --- |

(82)

Prostovoljni programi imajo
  lahko pomembno
  vlogo pri dokazovanju skladnosti
  z minimalnimi
  trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva. Zato je primerno, da Komisija od prostovoljnih sistemov, vključno s sistemi, ki jih je Komisija že priznala, zahteva, da redno poročajo o svojih dejavnostih. Taka poročila bi morala biti javno objavljena, da se poveča preglednost, Komisiji pa omogoči boljši nadzor. S takimi poročili bi Komisija tudi pridobila informacije, ki jih potrebuje za poročanje o delovanju prostovoljnih sistemov, da bi opredelila dobre prakse in po potrebi pripravila predlog za nadaljnje spodbujanje takšnih dobrih praks.

Sprememba 80

Predlog direktive

Uvodna izjava 84

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (84) | Da bi preprečili nesorazmerno upravno breme, bi bilo treba določiti seznam privzetih vrednosti za običajne proizvodne postopke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki bi ga bilo treba posodobiti in razširiti, ko bodo na voljo novi zanesljivi podatki. Gospodarski subjekti bi morali biti vedno upravičeni do prihrankov emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, določenih s tem seznamom. Kadar je privzeta vrednost za prihranke emisij toplogrednih plinov iz proizvodnih postopkov pod zahtevano minimalno ravnijo prihrankov emisij toplogrednih plinov, bi bilo treba od proizvajalcev, ki želijo dokazati, da izpolnjujejo minimalno raven, zahtevati, da dokažejo, da so dejanske emisije, ki nastajajo pri njihovih proizvodnih postopkih, nižje od tistih, predpostavljenih v izračunu privzetih vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(84)

Da bi preprečili nesorazmerno upravno breme, bi bilo treba določiti seznam privzetih vrednosti za običajne proizvodne postopke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki bi ga bilo treba posodobiti in razširiti, ko bodo na voljo novi zanesljivi podatki. Gospodarski subjekti bi morali biti vedno upravičeni do prihrankov emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, določenih s tem seznamom. Kadar je privzeta vrednost za prihranke emisij toplogrednih plinov iz proizvodnih postopkov pod zahtevano minimalno ravnijo prihrankov emisij toplogrednih plinov, bi bilo treba od proizvajalcev, ki želijo dokazati, da izpolnjujejo minimalno raven, zahtevati, da dokažejo, da so dejanske emisije, ki nastajajo pri njihovih proizvodnih postopkih, nižje od tistih, predpostavljenih v izračunu privzetih vrednosti.

| (84) | Da bi preprečili nesorazmerno upravno breme, bi bilo treba določiti seznam privzetih vrednosti za običajne proizvodne postopke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki bi ga bilo treba posodobiti in razširiti, ko bodo na voljo novi zanesljivi podatki. Gospodarski subjekti bi morali biti vedno upravičeni do
  neposrednih
  prihrankov emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, določenih s tem seznamom. Kadar je privzeta vrednost za
  neposredne
  prihranke emisij toplogrednih plinov iz proizvodnih postopkov pod zahtevano minimalno ravnijo prihrankov emisij toplogrednih plinov, bi bilo treba od proizvajalcev, ki želijo dokazati, da izpolnjujejo minimalno raven, zahtevati, da dokažejo, da so dejanske emisije, ki nastajajo pri njihovih proizvodnih postopkih, nižje od tistih, predpostavljenih v izračunu privzetih vrednosti. |
| --- | --- |

(84)

Da bi preprečili nesorazmerno upravno breme, bi bilo treba določiti seznam privzetih vrednosti za običajne proizvodne postopke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki bi ga bilo treba posodobiti in razširiti, ko bodo na voljo novi zanesljivi podatki. Gospodarski subjekti bi morali biti vedno upravičeni do
  neposrednih
  prihrankov emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, določenih s tem seznamom. Kadar je privzeta vrednost za
  neposredne
  prihranke emisij toplogrednih plinov iz proizvodnih postopkov pod zahtevano minimalno ravnijo prihrankov emisij toplogrednih plinov, bi bilo treba od proizvajalcev, ki želijo dokazati, da izpolnjujejo minimalno raven, zahtevati, da dokažejo, da so dejanske emisije, ki nastajajo pri njihovih proizvodnih postopkih, nižje od tistih, predpostavljenih v izračunu privzetih vrednosti.

Sprememba 81

Predlog direktive

Uvodna izjava 85

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (85) | Treba
  je
  določiti
  jasna pravila za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv ter njihovih primerjalnih fosilnih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(85)

Treba
  je
  določiti
  jasna pravila za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv ter njihovih primerjalnih fosilnih goriv.

| (85) | Določiti
  je
  treba
  jasna pravila
  na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
  za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv ter njihovih primerjalnih fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(85)

Določiti
  je
  treba
  jasna pravila
  na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
  za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv ter njihovih primerjalnih fosilnih goriv.

Sprememba 72

Predlog direktive

Uvodna izjava 99

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (99) | Da bi spremenili ali dopolnili nebistvene določbe te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede seznama surovin za proizvodnjo naprednih pogonskih biogoriv, katerih prispevek k obveznosti za dobavitelje goriv v prometu je omejen; prilagoditve energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, znanstvenemu in tehničnemu napredku; metodologije za določitev deleža pogonskih biogoriv, ki izhajajo iz biomase, ki se obdeluje s fosilnimi gorivi v skupnem postopku; izvajanja sporazumov o vzajemnem priznavanju potrdil o izvoru; določitve pravil o spremljanju delovanja sistema potrdil o izvoru in pravil za izračun toplogrednega učinka pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi Evropski parlament in Svet zlasti morala vse dokumente prejeti sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(99)

Da bi spremenili ali dopolnili nebistvene določbe te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede seznama surovin za proizvodnjo naprednih pogonskih biogoriv, katerih prispevek k obveznosti za dobavitelje goriv v prometu je omejen; prilagoditve energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, znanstvenemu in tehničnemu napredku; metodologije za določitev deleža pogonskih biogoriv, ki izhajajo iz biomase, ki se obdeluje s fosilnimi gorivi v skupnem postopku; izvajanja sporazumov o vzajemnem priznavanju potrdil o izvoru; določitve pravil o spremljanju delovanja sistema potrdil o izvoru in pravil za izračun toplogrednega učinka pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi Evropski parlament in Svet zlasti morala vse dokumente prejeti sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

| (99) | Da bi spremenili ali dopolnili nebistvene določbe te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede seznama surovin za proizvodnjo naprednih pogonskih biogoriv, katerih prispevek k obveznosti za dobavitelje goriv v prometu je omejen; prilagoditve energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, znanstvenemu in tehničnemu napredku; metodologije za določitev deleža pogonskih biogoriv, ki izhajajo iz biomase, ki se obdeluje s fosilnimi gorivi v skupnem postopku; izvajanja sporazumov o vzajemnem priznavanju potrdil o izvoru; določitve pravil o spremljanju delovanja sistema potrdil o izvoru in pravil za izračun toplogrednega učinka pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv
  ; določitve najdaljše dovoljene vračilne dobe kot trajnostnega merila, zlasti za lesno-celulozno biomaso; in glede zagotovitve popolne preglednosti v vseh sektorjih proizvodnje energije, do 31. decembra 2018 določiti merila za proizvodnjo fosilnih goriv in fosilnih virov energije.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi Evropski parlament in Svet zlasti morala vse dokumente prejeti sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(99)

Da bi spremenili ali dopolnili nebistvene določbe te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede seznama surovin za proizvodnjo naprednih pogonskih biogoriv, katerih prispevek k obveznosti za dobavitelje goriv v prometu je omejen; prilagoditve energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, znanstvenemu in tehničnemu napredku; metodologije za določitev deleža pogonskih biogoriv, ki izhajajo iz biomase, ki se obdeluje s fosilnimi gorivi v skupnem postopku; izvajanja sporazumov o vzajemnem priznavanju potrdil o izvoru; določitve pravil o spremljanju delovanja sistema potrdil o izvoru in pravil za izračun toplogrednega učinka pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv
  ; določitve najdaljše dovoljene vračilne dobe kot trajnostnega merila, zlasti za lesno-celulozno biomaso; in glede zagotovitve popolne preglednosti v vseh sektorjih proizvodnje energije, do 31. decembra 2018 določiti merila za proizvodnjo fosilnih goriv in fosilnih virov energije.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi Evropski parlament in Svet zlasti morala vse dokumente prejeti sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 288

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, namreč veter, sonce (sončni toplotni in sončni fotovoltaični viri), geotermalno energijo ,
  toploto
  okolice, energijo plimovanja, valovanja in drugo energijo oceanov, vodno energijo, biomaso, deponijski plin, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, namreč veter, sonce (sončni toplotni in sončni fotovoltaični viri), geotermalno energijo ,
  toploto
  okolice, energijo plimovanja, valovanja in drugo energijo oceanov, vodno energijo, biomaso, deponijski plin, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline;

| (a) | „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, namreč veter, sonce (sončni toplotni in sončni fotovoltaični viri), geotermalno energijo,
  energijo iz
  okolice, energijo plimovanja, valovanja in drugo energijo oceanov, vodno energijo, biomaso,
  biometan,
  deponijski plin, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline; |
| --- | --- |

(a)

„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, namreč veter, sonce (sončni toplotni in sončni fotovoltaični viri), geotermalno energijo,
  energijo iz
  okolice, energijo plimovanja, valovanja in drugo energijo oceanov, vodno energijo, biomaso,
  biometan,
  deponijski plin, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline;

Sprememba 85

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „toplota
  okolice“ pomeni
  toploto
  pri koristni temperaturni ravni, ki se
  pridobiva ali zajema s toplotnimi črpalkami, ki za svoje delovanje potrebujejo električno ali drugačno pomožno energijo, in ki se
  lahko shranjuje v zunanjem zraku,
  pod trdnim zemeljskim površjem ali
  v površinski vodi. Sporočene vrednosti se določijo na podlagi iste metodologije, kot se uporablja za poročanje o toploti, pridobljeni ali zajeti s toplotnimi črpalkami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„toplota
  okolice“ pomeni
  toploto
  pri koristni temperaturni ravni, ki se
  pridobiva ali zajema s toplotnimi črpalkami, ki za svoje delovanje potrebujejo električno ali drugačno pomožno energijo, in ki se
  lahko shranjuje v zunanjem zraku,
  pod trdnim zemeljskim površjem ali
  v površinski vodi. Sporočene vrednosti se določijo na podlagi iste metodologije, kot se uporablja za poročanje o toploti, pridobljeni ali zajeti s toplotnimi črpalkami;

| (b) | „energija iz
  okolice“ pomeni
  termalno energijo
  pri koristni temperaturni ravni, ki se lahko shranjuje v zunanjem zraku,
  z izjemo odpadnega zraka,
  v površinski
  ali odpadni
  vodi; Sporočene vrednosti se določijo na podlagi iste metodologije, kot se uporablja za poročanje o toploti, pridobljeni ali zajeti s toplotnimi črpalkami; |
| --- | --- |

(b)

„energija iz
  okolice“ pomeni
  termalno energijo
  pri koristni temperaturni ravni, ki se lahko shranjuje v zunanjem zraku,
  z izjemo odpadnega zraka,
  v površinski
  ali odpadni
  vodi; Sporočene vrednosti se določijo na podlagi iste metodologije, kot se uporablja za poročanje o toploti, pridobljeni ali zajeti s toplotnimi črpalkami;

Sprememba 86

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | „geotermalna energija“ pomeni energijo, ki je shranjena v obliki toplote pod trdnim zemeljskim površjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

„geotermalna energija“ pomeni energijo, ki je shranjena v obliki toplote pod trdnim zemeljskim površjem;

Sprememba 289

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva, vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora, gozdarstva in z njima povezanih proizvodnih dejavnosti, vključno z ribištvom in ribogojstvom, ter biološko razgradljive dele odpadkov, vključno z industrijskimi in komunalnimi odpadki biološkega izvora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

„biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva, vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora, gozdarstva in z njima povezanih proizvodnih dejavnosti, vključno z ribištvom in ribogojstvom, ter biološko razgradljive dele odpadkov, vključno z industrijskimi in komunalnimi odpadki biološkega izvora;

| (c) | „biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva, vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora, gozdarstva in z njima povezanih proizvodnih dejavnosti, vključno z ribištvom in ribogojstvom,
  razen šote in materialov, ki so del geoloških formacij in/ali fosilizirani,
  ter biološko razgradljive dele odpadkov, vključno z industrijskimi in komunalnimi odpadki 
  ter odpadki iz trgovine, ki so
  biološkega izvora
  , ter bakterijami
  ; |
| --- | --- |

(c)

„biomasa“ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva, vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora, gozdarstva in z njima povezanih proizvodnih dejavnosti, vključno z ribištvom in ribogojstvom,
  razen šote in materialov, ki so del geoloških formacij in/ali fosilizirani,
  ter biološko razgradljive dele odpadkov, vključno z industrijskimi in komunalnimi odpadki 
  ter odpadki iz trgovine, ki so
  biološkega izvora
  , ter bakterijami
  ;

Sprememba 88

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „bruto končna poraba energije“ pomeni energente, dobavljene za energetske namene industriji, prometu, gospodinjstvom, storitvenemu sektorju, vključno z javnim sektorjem, kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu, vključno z električno energijo in toploto, ki jo porabi energetska panoga za proizvodnjo električne energije in
  toplote
  , ter izgubami električne energije in toplote pri distribuciji in prenosu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

„bruto končna poraba energije“ pomeni energente, dobavljene za energetske namene industriji, prometu, gospodinjstvom, storitvenemu sektorju, vključno z javnim sektorjem, kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu, vključno z električno energijo in toploto, ki jo porabi energetska panoga za proizvodnjo električne energije in
  toplote
  , ter izgubami električne energije in toplote pri distribuciji in prenosu;

| (d) | „bruto končna poraba energije“ pomeni energente, dobavljene za energetske namene industriji, prometu, gospodinjstvom, storitvenemu sektorju, vključno z javnim sektorjem, kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu, vključno z električno energijo in toploto, ki jo porabi energetska panoga za proizvodnjo električne energije
  , toplote
  in
  pogonskih goriv
  , ter izgubami električne energije in toplote pri distribuciji in prenosu; |
| --- | --- |

(d)

„bruto končna poraba energije“ pomeni energente, dobavljene za energetske namene industriji, prometu, gospodinjstvom, storitvenemu sektorju, vključno z javnim sektorjem, kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu, vključno z električno energijo in toploto, ki jo porabi energetska panoga za proizvodnjo električne energije
  , toplote
  in
  pogonskih goriv
  , ter izgubami električne energije in toplote pri distribuciji in prenosu;

Sprememba 89

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplote v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira prek omrežja do več zgradb ali zemljišč za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

„daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplote v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira prek omrežja do več zgradb ali zemljišč za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje;

| (e) | „daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplote v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira
  ali decentraliziranih virov
  prek omrežja do več zgradb ali zemljišč za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje; |
| --- | --- |

(e)

„daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplote v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira
  ali decentraliziranih virov
  prek omrežja do več zgradb ali zemljišč za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje;

Sprememba 90

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | „druga tekoča biogoriva“ pomenijo tekoča goriva za energetske namene, razen za promet, tudi električno energijo in energijo za ogrevanje in hlajenje, proizvedeno iz biomase; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

„druga tekoča biogoriva“ pomenijo tekoča goriva za energetske namene, razen za promet, tudi električno energijo in energijo za ogrevanje in hlajenje, proizvedeno iz biomase;

| (f) | „druga tekoča biogoriva“ pomenijo tekoča goriva za energetske namene, razen za promet, tudi električno energijo in energijo za ogrevanje in hlajenje, proizvedeno iz biomase
  ali kot proizvod biomase
  ; |
| --- | --- |

(f)

„druga tekoča biogoriva“ pomenijo tekoča goriva za energetske namene, razen za promet, tudi električno energijo in energijo za ogrevanje in hlajenje, proizvedeno iz biomase
  ali kot proizvod biomase
  ;

Sprememba 290

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | „pogonska biogoriva“ pomenijo tekoča goriva za uporabo v prometu, proizvedena iz biomase; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(g)

„pogonska biogoriva“ pomenijo tekoča goriva za uporabo v prometu, proizvedena iz biomase;

| (g) | „pogonska biogoriva“ pomenijo tekoča
  ali plinasta
  goriva za uporabo v prometu, proizvedena iz
  ali s pomočjo
  biomase; |
| --- | --- |

(g)

„pogonska biogoriva“ pomenijo tekoča
  ali plinasta
  goriva za uporabo v prometu, proizvedena iz
  ali s pomočjo
  biomase;

Sprememba 91

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | „program podpore“ pomeni vsak instrument, program ali mehanizem, ki ga uporabi država članica ali skupina držav članic in spodbuja uporabo energije iz obnovljivih virov z zmanjševanjem stroškov te energije, povečanjem cene, po kateri se lahko prodaja, ali povečanjem količine nabavljene energije na podlagi obveznosti glede energije iz obnovljivih virov ali drugače. Sem med drugim spadajo
  naložbena pomoč
  , davčne oprostitve ali olajšave, vračilo davkov, programi podpore, ki zavezujejo k uporabi energije iz obnovljivih virov, vključno s tistimi programi, ki uporabljajo zelene certifikate, in neposredni programi zaščite cen, vključno s tarifami za dovajanje toka in plačili premij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

„program podpore“ pomeni vsak instrument, program ali mehanizem, ki ga uporabi država članica ali skupina držav članic in spodbuja uporabo energije iz obnovljivih virov z zmanjševanjem stroškov te energije, povečanjem cene, po kateri se lahko prodaja, ali povečanjem količine nabavljene energije na podlagi obveznosti glede energije iz obnovljivih virov ali drugače. Sem med drugim spadajo
  naložbena pomoč
  , davčne oprostitve ali olajšave, vračilo davkov, programi podpore, ki zavezujejo k uporabi energije iz obnovljivih virov, vključno s tistimi programi, ki uporabljajo zelene certifikate, in neposredni programi zaščite cen, vključno s tarifami za dovajanje toka in plačili premij;

| (i) | „program podpore“ pomeni vsak instrument, program ali mehanizem, ki ga uporabi država članica ali skupina držav članic in spodbuja uporabo energije iz obnovljivih virov z zmanjševanjem stroškov te energije, povečanjem cene, po kateri se lahko prodaja, ali povečanjem količine nabavljene energije na podlagi obveznosti glede energije iz obnovljivih virov ali drugače. Sem med drugim spadajo
  pomoč za raziskave in naložbe
  , davčne oprostitve ali olajšave, vračilo davkov, programi podpore, ki zavezujejo k uporabi energije iz obnovljivih virov, vključno s tistimi programi, ki uporabljajo zelene certifikate, in neposredni programi zaščite cen, vključno s tarifami za dovajanje toka in plačili premij; |
| --- | --- |

(i)

„program podpore“ pomeni vsak instrument, program ali mehanizem, ki ga uporabi država članica ali skupina držav članic in spodbuja uporabo energije iz obnovljivih virov z zmanjševanjem stroškov te energije, povečanjem cene, po kateri se lahko prodaja, ali povečanjem količine nabavljene energije na podlagi obveznosti glede energije iz obnovljivih virov ali drugače. Sem med drugim spadajo
  pomoč za raziskave in naložbe
  , davčne oprostitve ali olajšave, vračilo davkov, programi podpore, ki zavezujejo k uporabi energije iz obnovljivih virov, vključno s tistimi programi, ki uporabljajo zelene certifikate, in neposredni programi zaščite cen, vključno s tarifami za dovajanje toka in plačili premij;

Sprememba 93

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka q

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (q) | „neživilska celuloza“ pomeni surovine, ki so pretežno sestavljene iz celuloze in hemiceluloze ter imajo nižjo vsebnost lignina kot lesna celuloza; vključuje ostanke poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (kot so slama, koruzna stebla, ličje in lupine), travnate energijske poljščine z nizko vsebnostjo škroba (kot so ljuljka, proso, miskant in navadna kanela ter pokrovne poljščine pred in za glavnimi poljščinami), industrijske ostanke (vključno z ostanki poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, potem ko so bili izločeni rastlinska olja, sladkorji, škrob in proteini) in materiale iz bioloških odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(q)

„neživilska celuloza“ pomeni surovine, ki so pretežno sestavljene iz celuloze in hemiceluloze ter imajo nižjo vsebnost lignina kot lesna celuloza; vključuje ostanke poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (kot so slama, koruzna stebla, ličje in lupine), travnate energijske poljščine z nizko vsebnostjo škroba (kot so ljuljka, proso, miskant in navadna kanela ter pokrovne poljščine pred in za glavnimi poljščinami), industrijske ostanke (vključno z ostanki poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, potem ko so bili izločeni rastlinska olja, sladkorji, škrob in proteini) in materiale iz bioloških odpadkov;

| (q) | „neživilska celuloza“ pomeni surovine, ki so pretežno sestavljene iz celuloze in hemiceluloze ter imajo nižjo vsebnost lignina kot lesna celuloza; vključuje ostanke poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (kot so slama, koruzna stebla, ličje in lupine), travnate energijske poljščine z nizko vsebnostjo škroba (kot so ljuljka, proso, miskant in navadna kanela ter pokrovne poljščine pred in za glavnimi poljščinami
  in poljščine na prahi, kot so trava, detelja in alfalfa
  ), industrijske ostanke (vključno z ostanki poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, potem ko so bili izločeni rastlinska olja, sladkorji, škrob in proteini) in materiale iz bioloških odpadkov; |
| --- | --- |

(q)

„neživilska celuloza“ pomeni surovine, ki so pretežno sestavljene iz celuloze in hemiceluloze ter imajo nižjo vsebnost lignina kot lesna celuloza; vključuje ostanke poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (kot so slama, koruzna stebla, ličje in lupine), travnate energijske poljščine z nizko vsebnostjo škroba (kot so ljuljka, proso, miskant in navadna kanela ter pokrovne poljščine pred in za glavnimi poljščinami
  in poljščine na prahi, kot so trava, detelja in alfalfa
  ), industrijske ostanke (vključno z ostanki poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, potem ko so bili izločeni rastlinska olja, sladkorji, škrob in proteini) in materiale iz bioloških odpadkov;

Sprememba 291

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka s

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (s) | „tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu“ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki niso pogonska biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa,
  ter se uporabljajo v prometu
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(s)

„tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu“ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki niso pogonska biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa,
  ter se uporabljajo v prometu
  ;

| (s) | „tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu“ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki
  se uporabljajo v prometu in
  niso pogonska biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa,
  če se morebitni ogljik kot surovina zajema iz zunanjega zraka
  ; |
| --- | --- |

(s)

„tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu“ pomenijo tekoča ali plinasta goriva, ki
  se uporabljajo v prometu in
  niso pogonska biogoriva in katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov energije, ki ni biomasa,
  če se morebitni ogljik kot surovina zajema iz zunanjega zraka
  ;

Sprememba 95

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka z

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (z) | „nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo“ pomeni obnovo elektrarn za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s popolno ali delno zamenjavo obratov ali operacijskih sistemov in naprav, da se nadomesti zmogljivost ali poveča učinkovitost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(z)

„nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo“ pomeni obnovo elektrarn za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s popolno ali delno zamenjavo obratov ali operacijskih sistemov in naprav, da se nadomesti zmogljivost ali poveča učinkovitost;

| (z) | „nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo“ pomeni obnovo elektrarn za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s popolno ali delno zamenjavo obratov ali operacijskih sistemov in naprav, da se
  poveča ali
  nadomesti zmogljivost ali poveča učinkovitost; |
| --- | --- |

(z)

„nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo“ pomeni obnovo elektrarn za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s popolno ali delno zamenjavo obratov ali operacijskih sistemov in naprav, da se
  poveča ali
  nadomesti zmogljivost ali poveča učinkovitost;

Sprememba 96

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka y

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (y) | „odpadna toplota ali odpadni hlad“ pomeni toploto ali hlad, ki nastane kot stranski proizvod v industrijskih obratih ali elektrarnah in bi se brez dostopa do sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja neuporabljen odvedel v zrak ali vodo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(y)

„odpadna toplota ali odpadni hlad“ pomeni toploto ali hlad, ki nastane kot stranski proizvod v industrijskih obratih ali elektrarnah in bi se brez dostopa do sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja neuporabljen odvedel v zrak ali vodo;

| (y) | „odpadna toplota ali odpadni hlad“ pomeni
  neizogibno
  toploto ali hlad, ki nastane kot stranski proizvod v industrijskih obratih ali elektrarnah
  (po uporabi visoko učinkovite soproizvodnje ali kjer soproizvodnja ni izvedljiva) ali v terciarnem sektorju
  in bi se brez dostopa do sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja neuporabljen odvedel v zrak ali vodo; |
| --- | --- |

(y)

„odpadna toplota ali odpadni hlad“ pomeni
  neizogibno
  toploto ali hlad, ki nastane kot stranski proizvod v industrijskih obratih ali elektrarnah
  (po uporabi visoko učinkovite soproizvodnje ali kjer soproizvodnja ni izvedljiva) ali v terciarnem sektorju
  in bi se brez dostopa do sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja neuporabljen odvedel v zrak ali vodo;

Sprememba 97

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka a a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (aa) | „samoporabnik električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni dejavnega odjemalca, kot je
  opredeljen
  v Direktivi [
  direktiva MDI
  ], ki
  porablja
  ter morda
  shranjuje
  in
  prodaja
  električno energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v 
  njegovih
  objektih, vključno z večstanovanjskimi bloki, poslovnimi območji ali območji skupnih storitev ali zaprtimi distribucijskimi sistemi, če navedene dejavnosti negospodinjskim samoporabnikom električne energije iz obnovljivih virov ne predstavljajo osnovne poslovne ali poklicne dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

„samoporabnik električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni dejavnega odjemalca, kot je
  opredeljen
  v Direktivi [
  direktiva MDI
  ], ki
  porablja
  ter morda
  shranjuje
  in
  prodaja
  električno energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v 
  njegovih
  objektih, vključno z večstanovanjskimi bloki, poslovnimi območji ali območji skupnih storitev ali zaprtimi distribucijskimi sistemi, če navedene dejavnosti negospodinjskim samoporabnikom električne energije iz obnovljivih virov ne predstavljajo osnovne poslovne ali poklicne dejavnosti;

| (aa) | „samoporabnik električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni dejavnega odjemalca
  ali skupino odjemalcev, ki delujejo skupaj
  , kot je
  opredeljena
  v Direktivi
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)
  ], ki
  porabljajo
  ter morda
  shranjujejo
  in
  prodajajo
  električno energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v 
  njenih
  objektih, vključno z večstanovanjskimi bloki,
  stanovanjskimi naselji,
  poslovnimi
  in industrijskimi
  območji ali območji skupnih storitev ali
  istimi
  zaprtimi distribucijskimi sistemi, če navedene dejavnosti negospodinjskim samoporabnikom električne energije iz obnovljivih virov ne predstavljajo osnovne poslovne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(aa)

„samoporabnik električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni dejavnega odjemalca
  ali skupino odjemalcev, ki delujejo skupaj
  , kot je
  opredeljena
  v Direktivi
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)
  ], ki
  porabljajo
  ter morda
  shranjujejo
  in
  prodajajo
  električno energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v 
  njenih
  objektih, vključno z večstanovanjskimi bloki,
  stanovanjskimi naselji,
  poslovnimi
  in industrijskimi
  območji ali območji skupnih storitev ali
  istimi
  zaprtimi distribucijskimi sistemi, če navedene dejavnosti negospodinjskim samoporabnikom električne energije iz obnovljivih virov ne predstavljajo osnovne poslovne ali poklicne dejavnosti;

Sprememba 98

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka aa a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aaa) | „skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni lokalno energetsko skupnost, kot je opredeljena v členu 2 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta [o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)], ki izpolnjuje zahteve iz člena 22(1) te direktive; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aaa)

„skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni lokalno energetsko skupnost, kot je opredeljena v členu 2 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta [o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)], ki izpolnjuje zahteve iz člena 22(1) te direktive;

Sprememba 99

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka b b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (bb) | „samoporaba električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni proizvodnjo in porabo ter, kadar je ustrezno, shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov s strani samoporabnikov
  električne
  energije iz obnovljivih virov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(bb)

„samoporaba električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni proizvodnjo in porabo ter, kadar je ustrezno, shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov s strani samoporabnikov
  električne
  energije iz obnovljivih virov;

| (bb) | „samoporaba električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni proizvodnjo in porabo ter, kadar je ustrezno, shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov s strani samoporabnikov energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(bb)

„samoporaba električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni proizvodnjo in porabo ter, kadar je ustrezno, shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov s strani samoporabnikov energije iz obnovljivih virov;

Sprememba 100

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka c c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (cc) | „pogodba o nakupu električne energije“ pomeni pogodbo, v kateri se pravna oseba zaveže k nakupu električne energije iz obnovljivih virov neposredno pri proizvajalcu električne energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cc)

„pogodba o nakupu električne energije“ pomeni pogodbo, v kateri se pravna oseba zaveže k nakupu električne energije iz obnovljivih virov neposredno pri proizvajalcu električne energije;

| (cc) | „pogodba o nakupu električne energije
  iz obnovljvih virov
  “ pomeni pogodbo, v kateri se pravna
  ali fizična
  oseba zaveže k nakupu električne energije iz obnovljivih virov neposredno pri proizvajalcu električne energije; |
| --- | --- |

(cc)

„pogodba o nakupu električne energije
  iz obnovljvih virov
  “ pomeni pogodbo, v kateri se pravna
  ali fizična
  oseba zaveže k nakupu električne energije iz obnovljivih virov neposredno pri proizvajalcu električne energije;

Sprememba 305

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka e e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ee) | „napredna pogonska biogoriva“ pomenijo pogonska biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v delu A Priloge IX; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ee)

„napredna pogonska biogoriva“ pomenijo pogonska biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v delu A Priloge IX;

| (ee) | „napredna pogonska biogoriva“ pomenijo pogonska biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v delu A Priloge IX
  , ter iz odpadkov in preostale biomase, ki ne izhajajo iz poljščin, namenjenih za živila ali krmo, če ta biomasa izpolnjuje trajnostna merila iz člena 26
  ; |
| --- | --- |

(ee)

„napredna pogonska biogoriva“ pomenijo pogonska biogoriva, proizvedena iz surovin, navedenih v delu A Priloge IX
  , ter iz odpadkov in preostale biomase, ki ne izhajajo iz poljščin, namenjenih za živila ali krmo, če ta biomasa izpolnjuje trajnostna merila iz člena 26
  ;

Sprememba 103

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka f f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ff) | „fosilna goriva iz odpadkov“ pomenijo tekoča in plinasta goriva, proizvedena iz tokov odpadkov neobnovljivega izvora, vključno s plini iz predelave odpadkov in izpušnimi plini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ff)

„fosilna goriva iz odpadkov“ pomenijo tekoča in plinasta goriva, proizvedena iz tokov odpadkov neobnovljivega izvora, vključno s plini iz predelave odpadkov in izpušnimi plini;

črtano

Sprememba 104

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka f f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ffa) | „reciklirana ogljična goriva iz odpadkov“ pomenijo tekoča in plinasta goriva, proizvedena iz neizogibnih tokov odpadkov neobnovljivega izvora, vključno s plini iz predelave odpadkov in izpušnimi plini, ki omogočajo precejšne prihranke toplogrednih plinov v svojem celotnem življenjskem krogu; če so proizvedena iz tokov trdnih odpadkov, se uporabljajo samo odpadki, ki jih ni mogoče ponovno uporabiti in mehansko reciklirati, ob popolnem upoštevanju hierarhije ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES; če so proizvedena iz plinastih emisij, se te sproščajo kot neizogibna in nenamerna posledica proizvodnega procesa; delež plinastih odpadkov, ki se uporablja za proizvodnjo teh recikliranih ogljičnih goriv iz odpadkov, se ne more upoštevati v okviru drugih sistemov za zmanjševanje emisij, kot je sistem EU za trgovanje z emisijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ffa)

„reciklirana ogljična goriva iz odpadkov“ pomenijo tekoča in plinasta goriva, proizvedena iz neizogibnih tokov odpadkov neobnovljivega izvora, vključno s plini iz predelave odpadkov in izpušnimi plini, ki omogočajo precejšne prihranke toplogrednih plinov v svojem celotnem življenjskem krogu; če so proizvedena iz tokov trdnih odpadkov, se uporabljajo samo odpadki, ki jih ni mogoče ponovno uporabiti in mehansko reciklirati, ob popolnem upoštevanju hierarhije ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES; če so proizvedena iz plinastih emisij, se te sproščajo kot neizogibna in nenamerna posledica proizvodnega procesa; delež plinastih odpadkov, ki se uporablja za proizvodnjo teh recikliranih ogljičnih goriv iz odpadkov, se ne more upoštevati v okviru drugih sistemov za zmanjševanje emisij, kot je sistem EU za trgovanje z emisijami;

Sprememba 105

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka j j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (jj) | „dovoljenje za pridobivanje lesa“ pomeni
  uradni dokument, ki daje
  pravico do pridobivanja gozdne biomase; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(jj)

„dovoljenje za pridobivanje lesa“ pomeni
  uradni dokument, ki daje
  pravico do pridobivanja gozdne biomase;

| (jj) | „dovoljenje za pridobivanje lesa“ pomeni
  uradno dovoljenje ali podobno
  pravico do pridobivanja gozdne biomase
  v skladu z nacionalno in/ali regionalno zakonodajo
  ; |
| --- | --- |

(jj)

„dovoljenje za pridobivanje lesa“ pomeni
  uradno dovoljenje ali podobno
  pravico do pridobivanja gozdne biomase
  v skladu z nacionalno in/ali regionalno zakonodajo
  ;

Sprememba 106

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka m m

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (mm) | „gozdarsko gospodarstvo“ pomeni eno ali več gozdnih parcel in druga gozdna zemljišča
  ,
  ki sestavljajo eno samo enoto z vidika upravljanja ali izkoriščanja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(mm)

„gozdarsko gospodarstvo“ pomeni eno ali več gozdnih parcel in druga gozdna zemljišča
  ,
  ki sestavljajo eno samo enoto z vidika upravljanja ali izkoriščanja
  ;

| (mm) | „območje dobave“ pomeni geografsko regijo
  ,
  iz katere izvira surovina za biomaso
  ; |
| --- | --- |

(mm)

„območje dobave“ pomeni geografsko regijo
  ,
  iz katere izvira surovina za biomaso
  ;

Sprememba 107

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 – točka n n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (nn) | „biološki odpadki“ pomenijo
  biološko razgradljive
  odpadke
  z vrtov in iz parkov
  ,
  živilske in kuhinjske odpadke iz gospodinjstev, restavracij, gostinskih dejavnosti in trgovin na drobno ter primerljive odpadke iz živilskopredelovalne industrije
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(nn)

„biološki odpadki“ pomenijo
  biološko razgradljive
  odpadke
  z vrtov in iz parkov
  ,
  živilske in kuhinjske odpadke iz gospodinjstev, restavracij, gostinskih dejavnosti in trgovin na drobno ter primerljive odpadke iz živilskopredelovalne industrije
  ;

| (nn) | „biološki odpadki“ pomenijo
  biološke
  odpadke,
  opredeljene v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES
  ; |
| --- | --- |

(nn)

„biološki odpadki“ pomenijo
  biološke
  odpadke,
  opredeljene v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES
  ;

Sprememba 108

Predlog direktive

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zavezujoč skupni cilj Unije za leto 2030 | Zavezujoč skupni cilj Unije
  in nacionalni cilji
  za leto 2030 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zavezujoč skupni cilj Unije za leto 2030

Zavezujoč skupni cilj Unije
  in nacionalni cilji
  za leto 2030

Sprememba 109

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice skupaj zagotovijo, da delež energije iz obnovljivih virov v bruto
  končni
  porabi energije Unije leta 2030 znaša najmanj
  27
   %. | 1.   Države članice skupaj zagotovijo, da delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi
  končne
  energije Unije leta 2030 znaša najmanj
  35
  %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice skupaj zagotovijo, da delež energije iz obnovljivih virov v bruto
  končni
  porabi energije Unije leta 2030 znaša najmanj
  27
   %.

1.   Države članice skupaj zagotovijo, da delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi
  končne
  energije Unije leta 2030 znaša najmanj
  35
  %.

Sprememba 306

Sprememba 306

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vsaka država članica zagotovi, da delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2030 znaša najmanj 12 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. Da bi dosegle cilj 12-odstotnega deleža v končni porabi energije iz obnovljivih virov, države članice od 1. januarja 2021 od dobaviteljev goriva zahtevajo, da vključijo minimalni delež energije iz obnovljivih virov, kakor je navedeno v členu 25. |
| | Da bi prispevali k uresničitvi tega cilja, so prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv in bioplina v skladu z merili, določenimi v členu 26(7), kadar se primerjajo s fosilnimi gorivi v skladu z metodologijo iz člena 28(1). |
| | Če je prispevek iz biogoriva, pridelanega iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v državi članici nižji od 2 % ter posledično ne zadošča za kritje razlike med obveznostjo dobavitelja goriva in ciljem 12 %, lahko država članica ustrezno prilagodi zgornjo mejo iz člena 7(1) na največ 2 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Vsaka država članica zagotovi, da delež energije iz obnovljivih virov v vseh vrstah prometa v letu 2030 znaša najmanj 12 % končne porabe energije v prometu v tej državi članici. Da bi dosegle cilj 12-odstotnega deleža v končni porabi energije iz obnovljivih virov, države članice od 1. januarja 2021 od dobaviteljev goriva zahtevajo, da vključijo minimalni delež energije iz obnovljivih virov, kakor je navedeno v členu 25.

Da bi prispevali k uresničitvi tega cilja, so prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv in bioplina v skladu z merili, določenimi v členu 26(7), kadar se primerjajo s fosilnimi gorivi v skladu z metodologijo iz člena 28(1).

Da bi prispevali k uresničitvi tega cilja, so prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe pogonskih biogoriv in bioplina v skladu z merili, določenimi v členu 26(7), kadar se primerjajo s fosilnimi gorivi v skladu z metodologijo iz člena 28(1).

Če je prispevek iz biogoriva, pridelanega iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v državi članici nižji od 2 % ter posledično ne zadošča za kritje razlike med obveznostjo dobavitelja goriva in ciljem 12 %, lahko država članica ustrezno prilagodi zgornjo mejo iz člena 7(1) na največ 2 %.

Če je prispevek iz biogoriva, pridelanega iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, v državi članici nižji od 2 % ter posledično ne zadošča za kritje razlike med obveznostjo dobavitelja goriva in ciljem 12 %, lahko država članica ustrezno prilagodi zgornjo mejo iz člena 7(1) na največ 2 %.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Prispevki posameznih držav članic k temu splošnemu cilju
  za leto 2030
  se določijo in sporočijo Komisiji
  v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členi 3 do 5 in členi 9 do
  11
  Uredbe [
  Upravljanje
  ]. | 2.   
  Države članice določijo cilje za izpolnitev tega splošnega cilja
  za leto 2030 v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členi 3 do 5 in členi 9 do
  13
  Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ].
  Če Komisija na podlagi ocene končnih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predložene v skladu s členom 3 Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije 2016/0375(COD)], ugotovi, da cilji držav članic ne zadoščajo za skupno uresničitev zavezujočega skupnega cilja Unije, države članice, katerih cilj je pod ravnijo, ki izhaja iz uporabe formule, določene v Prilogi Ia, ustrezno povečajo svoj cilj. |
| | Če država članica ne more izpolniti cilja zaradi izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščin, lahko odstopa od svojega cilja za največ 10 % in o tem do leta 2025 obvesti Komisijo. Če bi bilo zaradi tega ogroženo doseganje skupnega zavezujočega cilja Unije, Komisija in države članice sprejmejo korektivne ukrepe, kot so določeni v členu 27(4) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)], da bi učinkovito zapolnile vrzel. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Prispevki posameznih držav članic k temu splošnemu cilju
  za leto 2030
  se določijo in sporočijo Komisiji
  v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členi 3 do 5 in členi 9 do
  11
  Uredbe [
  Upravljanje
  ].

2.   
  Države članice določijo cilje za izpolnitev tega splošnega cilja
  za leto 2030 v okviru celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členi 3 do 5 in členi 9 do
  13
  Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ].
  Če Komisija na podlagi ocene končnih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predložene v skladu s členom 3 Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije 2016/0375(COD)], ugotovi, da cilji držav članic ne zadoščajo za skupno uresničitev zavezujočega skupnega cilja Unije, države članice, katerih cilj je pod ravnijo, ki izhaja iz uporabe formule, določene v Prilogi Ia, ustrezno povečajo svoj cilj.

Če država članica ne more izpolniti cilja zaradi izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščin, lahko odstopa od svojega cilja za največ 10 % in o tem do leta 2025 obvesti Komisijo. Če bi bilo zaradi tega ogroženo doseganje skupnega zavezujočega cilja Unije, Komisija in države članice sprejmejo korektivne ukrepe, kot so določeni v členu 27(4) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)], da bi učinkovito zapolnile vrzel.

Če država članica ne more izpolniti cilja zaradi izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščin, lahko odstopa od svojega cilja za največ 10 % in o tem do leta 2025 obvesti Komisijo. Če bi bilo zaradi tega ogroženo doseganje skupnega zavezujočega cilja Unije, Komisija in države članice sprejmejo korektivne ukrepe, kot so določeni v členu 27(4) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)], da bi učinkovito zapolnile vrzel.

Sprememba 321

Sprememba 321

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo, da so njihove nacionalne politike, vključno s podpornimi shemami, zasnovane tako, da so v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, opredeljeno v členu 4 Direktive 2008/98/ES, in da ne povzročajo znatnih izkrivljanj na trgih za (stranske) proizvode, odpadke in ostanke. Zato države članice redno pregledujejo svoje nacionalne politike in utemeljijo vsa morebitna odstopanja v poročilih, ki se zahtevajo v skladu s členom 18(c) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da so njihove nacionalne politike, vključno s podpornimi shemami, zasnovane tako, da so v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, opredeljeno v členu 4 Direktive 2008/98/ES, in da ne povzročajo znatnih izkrivljanj na trgih za (stranske) proizvode, odpadke in ostanke. Zato države članice redno pregledujejo svoje nacionalne politike in utemeljijo vsa morebitna odstopanja v poročilih, ki se zahtevajo v skladu s členom 18(c) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 4

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija podpira visok cilj držav članic z zagotovitvijo okvira, ki vključuje okrepljeno uporabo sredstev Unije, predvsem finančnih instrumenov, da se omogoči zlasti znižanje stroškov kapitala za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. | 4.   Komisija podpira visok cilj držav članic z zagotovitvijo okvira, ki vključuje okrepljeno uporabo sredstev Unije, predvsem finančnih instrumentov, da se omogoči zlasti znižanje stroškov kapitala za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in naprednih biorafinerij
  ter podpora za čezmejne razsežnosti projektov proizvodnje energije iz obnovljivih virov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija podpira visok cilj držav članic z zagotovitvijo okvira, ki vključuje okrepljeno uporabo sredstev Unije, predvsem finančnih instrumenov, da se omogoči zlasti znižanje stroškov kapitala za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.

4.   Komisija podpira visok cilj držav članic z zagotovitvijo okvira, ki vključuje okrepljeno uporabo sredstev Unije, predvsem finančnih instrumentov, da se omogoči zlasti znižanje stroškov kapitala za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in naprednih biorafinerij
  ter podpora za čezmejne razsežnosti projektov proizvodnje energije iz obnovljivih virov
  .

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – naslov

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna podpora
  za
  električno
  energijo iz obnovljivih virov | Podpora
  za energijo iz obnovljivih virov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna podpora
  za
  električno
  energijo iz obnovljivih virov

Finančna podpora

električno

Podpora
  za energijo iz obnovljivih virov

Podpora

Sprememba 322rev

Sprememba 322rev

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Da bi dosegle cilj
  Unije,
  določen
  v 
  členu 3(1)
  , lahko države članice
  v skladu s pravili o državni pomoči uporabijo programe podpore
  .
  Programi
  podpore za električno energijo iz obnovljivih virov
  se pripravijo tako
  , da se prepreči
  nepotrebno
  izkrivljanje trgov električne energije in zagotovi, da proizvajalci upoštevajo ponudbo električne energije in povpraševanje po njej ter morebitne omejitve omrežja. | 1.   
  V skladu s členom 195 PDEU in ob upoštevanju členov 107 ter 108 PDEU lahko države članice uporabijo programe podpore za doseganje ali preseganje ciljev
  Unije
  in nacionalnih ciljev iz člena 3. V izogib nepotrebnim izkrivljanjem trgov surovin je treba oblikovati podporne sheme za obnovljivo energijo iz biomase, ki ne bodo spodbujale neustrezne uporabe biomase zlasti za pridobivanje energije, če jo je mogoče uporabiti v industriji in za materiale z večjo dodano vrednostjo, kar bi lahko pomenilo dati prednost uporabi odpadkov in ostankov. Države članice bi morale upoštevati trajnostno oskrbo z biomaso, ki je na voljo. Programi
  podpore za električno energijo iz obnovljivih virov
  so tržno zasnovani
  , da se prepreči izkrivljanje trgov električne energije in zagotovi, da proizvajalci upoštevajo ponudbo električne energije in povpraševanje po njej ter morebitne
  stroške povezovanja sistema ali
  omejitve omrežja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Da bi dosegle cilj
  Unije,
  določen
  v 
  členu 3(1)
  , lahko države članice
  v skladu s pravili o državni pomoči uporabijo programe podpore
  .
  Programi
  podpore za električno energijo iz obnovljivih virov
  se pripravijo tako
  , da se prepreči
  nepotrebno
  izkrivljanje trgov električne energije in zagotovi, da proizvajalci upoštevajo ponudbo električne energije in povpraševanje po njej ter morebitne omejitve omrežja.

1.   
  V skladu s členom 195 PDEU in ob upoštevanju členov 107 ter 108 PDEU lahko države članice uporabijo programe podpore za doseganje ali preseganje ciljev
  Unije
  in nacionalnih ciljev iz člena 3. V izogib nepotrebnim izkrivljanjem trgov surovin je treba oblikovati podporne sheme za obnovljivo energijo iz biomase, ki ne bodo spodbujale neustrezne uporabe biomase zlasti za pridobivanje energije, če jo je mogoče uporabiti v industriji in za materiale z večjo dodano vrednostjo, kar bi lahko pomenilo dati prednost uporabi odpadkov in ostankov. Države članice bi morale upoštevati trajnostno oskrbo z biomaso, ki je na voljo. Programi
  podpore za električno energijo iz obnovljivih virov
  so tržno zasnovani
  , da se prepreči izkrivljanje trgov električne energije in zagotovi, da proizvajalci upoštevajo ponudbo električne energije in povpraševanje po njej ter morebitne
  stroške povezovanja sistema ali
  omejitve omrežja.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko uporabijo tehnološko nevtralne ali tehnološko specifične sheme podpore. Tehnološko specifične sheme podpore se lahko uporabljajo zlasti na podlagi enega ali več naslednjih razlogov: |
| | (a) | dolgoročne možnosti določene tehnologije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko uporabijo tehnološko nevtralne ali tehnološko specifične sheme podpore. Tehnološko specifične sheme podpore se lahko uporabljajo zlasti na podlagi enega ali več naslednjih razlogov:

(a)

(a)

dolgoročne možnosti določene tehnologije;

dolgoročne možnosti določene tehnologije;

| (b) | potreba po doseganju tehnološke ali regionalne diverzifikacije mešanice energetskih virov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

potreba po doseganju tehnološke ali regionalne diverzifikacije mešanice energetskih virov;

potreba po doseganju tehnološke ali regionalne diverzifikacije mešanice energetskih virov;

| (c) | učinkovit sistem načrtovanja in mrežno povezovanje; |
| --- | --- |

(c)

(c)

učinkovit sistem načrtovanja in mrežno povezovanje;

učinkovit sistem načrtovanja in mrežno povezovanje;

| (d) | omrežne omejitve in stabilnost omrežij; |
| --- | --- |

(d)

(d)

omrežne omejitve in stabilnost omrežij;

omrežne omejitve in stabilnost omrežij;

| (e) | okoljske omejitve. |
| --- | --- |

(e)

(e)

okoljske omejitve.

okoljske omejitve.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Podpora za električno energijo iz obnovljivih virov je zasnovana za vključitev električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije in zagotovitev, da se proizvajalci energije iz obnovljivih virov odzivajo na cenovne signale trga in čim bolj povečajo svoje tržne prihodke. | 2.   Podpora za električno energijo iz obnovljivih virov je zasnovana za
  čim večjo vključitev
  električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije in zagotovitev, da se proizvajalci energije iz obnovljivih virov odzivajo na cenovne signale trga in čim bolj povečajo svoje tržne prihodke
  , obenem pa ponudijo nadomestilo v obliki obnovljivih virov energije za izkrivljanje trga. |
| | Države članice lahko določijo izjeme za obrate za malo proizvodnjo energije, manjšo od 500 kW, in predstavitvene projekte. Vendar bi morala za električno energijo, proizvedeno iz vetrne energije, veljati zgornja meja 3 MW inštalirane električne moči ali tri proizvodne enote. |
| | Brez poseganja v mejne vrednosti, navedene v drugem pododstavku, lahko države članice podpirajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov z drugimi mehanizmi in postopki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Podpora za električno energijo iz obnovljivih virov je zasnovana za vključitev električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije in zagotovitev, da se proizvajalci energije iz obnovljivih virov odzivajo na cenovne signale trga in čim bolj povečajo svoje tržne prihodke.

2.   Podpora za električno energijo iz obnovljivih virov je zasnovana za
  čim večjo vključitev
  električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije in zagotovitev, da se proizvajalci energije iz obnovljivih virov odzivajo na cenovne signale trga in čim bolj povečajo svoje tržne prihodke
  , obenem pa ponudijo nadomestilo v obliki obnovljivih virov energije za izkrivljanje trga.

Države članice lahko določijo izjeme za obrate za malo proizvodnjo energije, manjšo od 500 kW, in predstavitvene projekte. Vendar bi morala za električno energijo, proizvedeno iz vetrne energije, veljati zgornja meja 3 MW inštalirane električne moči ali tri proizvodne enote.

Države članice lahko določijo izjeme za obrate za malo proizvodnjo energije, manjšo od 500 kW, in predstavitvene projekte. Vendar bi morala za električno energijo, proizvedeno iz vetrne energije, veljati zgornja meja 3 MW inštalirane električne moči ali tri proizvodne enote.

Brez poseganja v mejne vrednosti, navedene v drugem pododstavku, lahko države članice podpirajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov z drugimi mehanizmi in postopki.

Brez poseganja v mejne vrednosti, navedene v drugem pododstavku, lahko države članice podpirajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov z drugimi mehanizmi in postopki.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če se podpora za energijo iz obnovljivih virov dodeli z razpisnim postopkom, se uporabijo zahteve iz odstavka 3a, razen če je podpora namenjena za male naprave z manj kot 1 MW, projekte za vetrno energijo do šest proizvodnih enot ali 6 MW oziroma predstavitvene projekte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se podpora za energijo iz obnovljivih virov dodeli z razpisnim postopkom, se uporabijo zahteve iz odstavka 3a, razen če je podpora namenjena za male naprave z manj kot 1 MW, projekte za vetrno energijo do šest proizvodnih enot ali 6 MW oziroma predstavitvene projekte.

Če se podpora za energijo iz obnovljivih virov dodeli z razpisnim postopkom, se uporabijo zahteve iz odstavka 3a, razen če je podpora namenjena za male naprave z manj kot 1 MW, projekte za vetrno energijo do šest proizvodnih enot ali 6 MW oziroma predstavitvene projekte.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če se podpora za energijo iz obnovljivih virov dodeli z razpisnim postopkom, da bi zagotovili visoko stopnjo izvedbe projektov, države članice: |
| | (a) | vzpostavijo in objavijo nediskriminatorna in pregledna predizbirna merila ter pravila glede roka za dokončanje projekta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če se podpora za energijo iz obnovljivih virov dodeli z razpisnim postopkom, da bi zagotovili visoko stopnjo izvedbe projektov, države članice:

(a)

(a)

vzpostavijo in objavijo nediskriminatorna in pregledna predizbirna merila ter pravila glede roka za dokončanje projekta;

vzpostavijo in objavijo nediskriminatorna in pregledna predizbirna merila ter pravila glede roka za dokončanje projekta;

| (b) | opravijo posvetovanja z deležniki o pregledu razpisnih zahtev; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opravijo posvetovanja z deležniki o pregledu razpisnih zahtev;

opravijo posvetovanja z deležniki o pregledu razpisnih zahtev;

| (c) | objavijo informacije o preteklih razpisih, tudi o stopnjah izvedbe projektov. |
| --- | --- |

(c)

(c)

objavijo informacije o preteklih razpisih, tudi o stopnjah izvedbe projektov.

objavijo informacije o preteklih razpisih, tudi o stopnjah izvedbe projektov.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice objavijo dolgoročni časovni načrt v zvezi s predvideno dodelitvijo podpore, ki zajema vsaj naslednjih pet let in vključuje okvirni časovni razpored, tudi pogostost razpisov, kjer je potrebno, zmogljivosti, proračun ali najvišjo pričakovano enotno podporo, ki se bo dodelila, ter primerne tehnologije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Države članice objavijo dolgoročni časovni načrt v zvezi s predvideno dodelitvijo podpore, ki zajema vsaj naslednjih pet let in vključuje okvirni časovni razpored, tudi pogostost razpisov, kjer je potrebno, zmogljivosti, proračun ali najvišjo pričakovano enotno podporo, ki se bo dodelila, ter primerne tehnologije.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 c (novo)

Člen 4 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Države članice pri pripravi programov podpore upoštevajo posebnosti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in samoporabnikov, da bi jim omogočili enake konkurenčne pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Države članice pri pripravi programov podpore upoštevajo posebnosti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in samoporabnikov, da bi jim omogočili enake konkurenčne pogoje.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 d (novo)

Člen 4 – odstavek 3 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Da bi države članice povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v najbolj oddaljenih regijah in na majhnih otokih, lahko finančno podporo prilagodijo za projekte v teh regijah, da bi upoštevale proizvodne stroške, ki so povezani s posebnimi razmerami teh regij glede izoliranosti in zunanje odvisnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3d.
     
  Da bi države članice povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v najbolj oddaljenih regijah in na majhnih otokih, lahko finančno podporo prilagodijo za projekte v teh regijah, da bi upoštevale proizvodne stroške, ki so povezani s posebnimi razmerami teh regij glede izoliranosti in zunanje odvisnosti.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice ocenijo učinkovitost svoje podpore za električno energijo iz obnovljivih virov najmanj vsaka štiri leta.
  Odločitve o nadaljevanju ali podaljšanju
  podpore in zasnovi nove podpore temeljijo na rezultatih ocenjevanj. | 4.   Države članice ocenijo učinkovitost svoje podpore za električno energijo iz obnovljivih virov
  in njene distributivne učinke na različne skupine uporabnikov, vključno z industrijsko konkurenčnostjo,
  vsaj vsaka štiri leta. |
| | Navedena ocena se upošteva vpliv morebitnih sprememb na programe podpore za naložbe. Države članice vključijo navedeno oceno v svoje načrte o nacionalni energiji in podnebju ter posodobitve teh načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)]. |
| | Dolgoročno načrtovanje, na podlagi katerega se sprejemajo odločitve o nadaljevanju ali podaljšanju podpore
  in zasnovi nove podpore, temeljijo na rezultatih ocenjevanj
  , ob upoštevanju njihove splošne učinkovitosti pri doseganju ciljev na področju obnovljive energije in drugih ciljev, kot sta cenovna dostopnost in razvoj energetskih skupnosti, ter ob upoštevanju njihovih distributivnih učinkov na različne skupine uporabnikov, vključno z industrijsko konkurenčnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice ocenijo učinkovitost svoje podpore za električno energijo iz obnovljivih virov najmanj vsaka štiri leta.
  Odločitve o nadaljevanju ali podaljšanju
  podpore in zasnovi nove podpore temeljijo na rezultatih ocenjevanj.

4.   Države članice ocenijo učinkovitost svoje podpore za električno energijo iz obnovljivih virov
  in njene distributivne učinke na različne skupine uporabnikov, vključno z industrijsko konkurenčnostjo,
  vsaj vsaka štiri leta.

Navedena ocena se upošteva vpliv morebitnih sprememb na programe podpore za naložbe. Države članice vključijo navedeno oceno v svoje načrte o nacionalni energiji in podnebju ter posodobitve teh načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Navedena ocena se upošteva vpliv morebitnih sprememb na programe podpore za naložbe. Države članice vključijo navedeno oceno v svoje načrte o nacionalni energiji in podnebju ter posodobitve teh načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Dolgoročno načrtovanje, na podlagi katerega se sprejemajo odločitve o nadaljevanju ali podaljšanju podpore
  in zasnovi nove podpore, temeljijo na rezultatih ocenjevanj
  , ob upoštevanju njihove splošne učinkovitosti pri doseganju ciljev na področju obnovljive energije in drugih ciljev, kot sta cenovna dostopnost in razvoj energetskih skupnosti, ter ob upoštevanju njihovih distributivnih učinkov na različne skupine uporabnikov, vključno z industrijsko konkurenčnostjo.

Dolgoročno načrtovanje, na podlagi katerega se sprejemajo odločitve o nadaljevanju ali podaljšanju podpore

, ob upoštevanju njihove splošne učinkovitosti pri doseganju ciljev na področju obnovljive energije in drugih ciljev, kot sta cenovna dostopnost in razvoj energetskih skupnosti, ter ob upoštevanju njihovih distributivnih učinkov na različne skupine uporabnikov, vključno z industrijsko konkurenčnostjo

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija do ... leta [2021] in vsaka tri leta po tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju podpore, ki se dodeli z razpisnim postopkom v Uniji, in analizira zlasti sposobnost ponudnikov, da: |
| | (a) | dosežejo zmanjšanje stroškov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija do ... leta [2021] in vsaka tri leta po tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju podpore, ki se dodeli z razpisnim postopkom v Uniji, in analizira zlasti sposobnost ponudnikov, da:

(a)

(a)

dosežejo zmanjšanje stroškov;

dosežejo zmanjšanje stroškov;

| (b) | dosežejo tehnične izboljšave; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dosežejo tehnične izboljšave;

dosežejo tehnične izboljšave;

| (c) | dosežejo visoke stopnja izvajanja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

dosežejo visoke stopnja izvajanja;

dosežejo visoke stopnja izvajanja;

| (d) | zagotovijo nediskriminatorno udeležbo malih akterjev in lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

(d)

(d)

zagotovijo nediskriminatorno udeležbo malih akterjev in lokalnih oblasti.

zagotovijo nediskriminatorno udeležbo malih akterjev in lokalnih oblasti.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4 b (novo)

Člen 4 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija do ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] revidira smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (2014/C 200/01), pri čemer naj bi v celoti upoštevali splošna načela, določena v členu 4 te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Komisija do ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] revidira smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (2014/C 200/01), pri čemer naj bi v celoti upoštevali splošna načela, določena v členu 4 te direktive.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4 c (novo)

Člen 4 – odstavek 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Z odstopanjem od prvega odstavka tega člena države članice zagotovijo, da se programi podpore za energijo iz obnovljivih virov ne zagotavljajo za komunalne odpadke, ki niso skladni z obveznostmi ločenega zbiranja iz Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4c.
     
  Z odstopanjem od prvega odstavka tega člena države članice zagotovijo, da se programi podpore za energijo iz obnovljivih virov ne zagotavljajo za komunalne odpadke, ki niso skladni z obveznostmi ločenega zbiranja iz Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v skladu s pogoji iz tega člena dajo na voljo podporo za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, proizvajalcem s sedežem v drugih državah članicah. | 1.   Države članice v skladu s pogoji iz tega člena dajo na voljo podporo za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, proizvajalcem s sedežem v drugih državah članicah.
  Države članice lahko podporo omejijo na obrate v državah članicah, s katerimi imajo vzpostavljeno neposredno povezavo prek povezovalnih daljnovodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v skladu s pogoji iz tega člena dajo na voljo podporo za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, proizvajalcem s sedežem v drugih državah članicah.

1.   Države članice v skladu s pogoji iz tega člena dajo na voljo podporo za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, proizvajalcem s sedežem v drugih državah članicah.
  Države članice lahko podporo omejijo na obrate v državah članicah, s katerimi imajo vzpostavljeno neposredno povezavo prek povezovalnih daljnovodov.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da je obratom v drugih državah članicah vsako leto v obdobju med letoma 2021 in 2025 oziroma vsako leto v obdobju med letoma 2026 in 2030 na voljo podpora za najmanj
  10 %
  oziroma
  15 %
  na novo podprtih zmogljivosti. | 2.   Države članice zagotovijo, da je obratom v drugih državah članicah vsako leto v obdobju med letoma 2021 in 2025 oziroma vsako leto v obdobju med letoma 2026 in 2030 na voljo podpora za najmanj
  8 %
  oziroma
  13 %
  na novo podprtih zmogljivosti.
  Poleg navedenih minimalnih ravni imajo države članice v skladu s členi 7 do 13 te direktive pravico odločiti, v kakšni meri bodo podpirale energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v drugih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da je obratom v drugih državah članicah vsako leto v obdobju med letoma 2021 in 2025 oziroma vsako leto v obdobju med letoma 2026 in 2030 na voljo podpora za najmanj
  10 %
  oziroma
  15 %
  na novo podprtih zmogljivosti.

2.   Države članice zagotovijo, da je obratom v drugih državah članicah vsako leto v obdobju med letoma 2021 in 2025 oziroma vsako leto v obdobju med letoma 2026 in 2030 na voljo podpora za najmanj
  8 %
  oziroma
  13 %
  na novo podprtih zmogljivosti.
  Poleg navedenih minimalnih ravni imajo države članice v skladu s členi 7 do 13 te direktive pravico odločiti, v kakšni meri bodo podpirale energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno v drugih državah članicah.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko Komisijo zaprosijo, da jih oprosti obveznosti iz tega člena, vključno z odločitvijo, da obratom na svojem ozemlju ne dovolijo sodelovati v programih podpore, organiziranih v drugih državah članicah na podlagi enega ali več naslednjih razlogov: |
| | (a) | nazadostna zmogljivost medsebojnih povezav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko Komisijo zaprosijo, da jih oprosti obveznosti iz tega člena, vključno z odločitvijo, da obratom na svojem ozemlju ne dovolijo sodelovati v programih podpore, organiziranih v drugih državah članicah na podlagi enega ali več naslednjih razlogov:

(a)

(a)

nazadostna zmogljivost medsebojnih povezav;

nazadostna zmogljivost medsebojnih povezav;

| (b) | nezadostni naravni viri; |
| --- | --- |

(b)

(b)

nezadostni naravni viri;

nezadostni naravni viri;

| (c) | škodljiv vpliv na energetsko varnost ali dobro delovanje energetskega trga v državi članici, ki je zaprosila za izvzetje. |
| --- | --- |

(c)

(c)

škodljiv vpliv na energetsko varnost ali dobro delovanje energetskega trga v državi članici, ki je zaprosila za izvzetje.

škodljiv vpliv na energetsko varnost ali dobro delovanje energetskega trga v državi članici, ki je zaprosila za izvzetje.

Oprostitev obveznosti se objavi v Uradnem listu Evropske unije in se pregleda do 31. decembra 2025.

Oprostitev obveznosti se objavi v Uradnem listu Evropske unije in se pregleda do 31. decembra 2025.

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Programi podpore se lahko odprejo za čezmejno udeležbo, med drugim prek odprtih razpisov, skupnih razpisov, odprtih sistemov certifikatov ali skupnih programov podpore. Za prištevanje električne energije iz obnovljivih virov, podprte v okviru odprtih razpisov, skupnih razpisov
  ali
  odprtih sistemov certifikatov, k prispevkom posameznih držav članic velja sporazum o sodelovanju, ki določa pravila za čezmejno izplačevanje sredstev in sledi načelu, da je treba energijo prišteti državi članici, ki financira obrat. | 3.   Programi podpore se lahko odprejo za čezmejno udeležbo, med drugim prek odprtih razpisov, skupnih razpisov, odprtih sistemov certifikatov ali skupnih programov podpore. Za prištevanje električne energije iz obnovljivih virov, podprte v okviru odprtih razpisov, skupnih razpisov, ali odprtih sistemov certifikatov, k prispevkom posameznih držav članic velja sporazum o sodelovanju, ki določa pravila za čezmejno
  shemo, vključno s pogoji za udeležbo in
  izplačevanje sredstev
  , ob upoštevanju različnih davkov in pristojbin,
  in sledi načelu, da je treba energijo prišteti državi članici, ki financira obrat.
  Cilj sporazuma o sodelovanju mora biti uskladitev upravnih okvirnih pogojev v sodelujočih državah, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Programi podpore se lahko odprejo za čezmejno udeležbo, med drugim prek odprtih razpisov, skupnih razpisov, odprtih sistemov certifikatov ali skupnih programov podpore. Za prištevanje električne energije iz obnovljivih virov, podprte v okviru odprtih razpisov, skupnih razpisov
  ali
  odprtih sistemov certifikatov, k prispevkom posameznih držav članic velja sporazum o sodelovanju, ki določa pravila za čezmejno izplačevanje sredstev in sledi načelu, da je treba energijo prišteti državi članici, ki financira obrat.

3.   Programi podpore se lahko odprejo za čezmejno udeležbo, med drugim prek odprtih razpisov, skupnih razpisov, odprtih sistemov certifikatov ali skupnih programov podpore. Za prištevanje električne energije iz obnovljivih virov, podprte v okviru odprtih razpisov, skupnih razpisov, ali odprtih sistemov certifikatov, k prispevkom posameznih držav članic velja sporazum o sodelovanju, ki določa pravila za čezmejno
  shemo, vključno s pogoji za udeležbo in
  izplačevanje sredstev
  , ob upoštevanju različnih davkov in pristojbin,
  in sledi načelu, da je treba energijo prišteti državi članici, ki financira obrat.
  Cilj sporazuma o sodelovanju mora biti uskladitev upravnih okvirnih pogojev v sodelujočih državah, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 4

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija do leta 2025 oceni koristi določb iz tega člena za stroškovno učinkovito uvajanje električne energije iz obnovljivih virov v Uniji. Na podlagi te ocene lahko Komisija predlaga
  povišanje
  odstotnih vrednosti iz odstavka 2. | 4.   
  Komisija pomaga državam članicam med pogajalskim procesom ter oblikovanjem dogovorov o sodelovanju z zagotavljanjem informacij in analiz, vključno s kvantitativnimi in kvalitativnimi podatki o neposrednih in posrednih stroških ter koristih sodelovanja, pa tudi s smernicami in tehničnim strokovnim znanjem med postopkom. Zato Komisija spodbuja izmenjavo najboljše prakse in oblikuje predloge za sporazume o sodelovanju, ki bodo olajšali postopek. |
| | Komisija do leta 2025 oceni koristi določb iz tega člena za stroškovno učinkovito uvajanje električne energije iz obnovljivih virov v Uniji. Na podlagi te ocene lahko Komisija predlaga
  spremembo
  odstotnih vrednosti iz odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija do leta 2025 oceni koristi določb iz tega člena za stroškovno učinkovito uvajanje električne energije iz obnovljivih virov v Uniji. Na podlagi te ocene lahko Komisija predlaga
  povišanje
  odstotnih vrednosti iz odstavka 2.

4.   
  Komisija pomaga državam članicam med pogajalskim procesom ter oblikovanjem dogovorov o sodelovanju z zagotavljanjem informacij in analiz, vključno s kvantitativnimi in kvalitativnimi podatki o neposrednih in posrednih stroških ter koristih sodelovanja, pa tudi s smernicami in tehničnim strokovnim znanjem med postopkom. Zato Komisija spodbuja izmenjavo najboljše prakse in oblikuje predloge za sporazume o sodelovanju, ki bodo olajšali postopek.

Komisija do leta 2025 oceni koristi določb iz tega člena za stroškovno učinkovito uvajanje električne energije iz obnovljivih virov v Uniji. Na podlagi te ocene lahko Komisija predlaga
  spremembo
  odstotnih vrednosti iz odstavka 2.

spremembo

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Brez poseganja v prilagoditve, potrebne za upoštevanje pravil o državni pomoči,
  države članice zagotovijo, da se raven podpore za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in pogoji v zvezi s podporo ne revidirajo na način, ki bi negativno vplival na pravice, podeljene v povezavi s tem, in
  na
  gospodarnost
  podprtih projektov
  . | Države članice zagotovijo, da se raven podpore za nove ali obstoječe projekte na področju energije iz
  novih ali obstoječih
  obnovljivih virov in pogoji v zvezi s podporo ne revidirajo na način, ki bi negativno vplival na pravice, podeljene v povezavi s tem, in na
  njihovo gospodarnost
  . |
| | Kadar se drugi regulativni instrumenti spremenijo in te spremembe vplivajo na podprte projekte na področju energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo, da te spremembe ne vplivajo negativno
  na gospodarnost podprtega projekta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Brez poseganja v prilagoditve, potrebne za upoštevanje pravil o državni pomoči,
  države članice zagotovijo, da se raven podpore za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in pogoji v zvezi s podporo ne revidirajo na način, ki bi negativno vplival na pravice, podeljene v povezavi s tem, in
  na
  gospodarnost
  podprtih projektov
  .

Brez poseganja v prilagoditve, potrebne za upoštevanje pravil o državni pomoči,

na

podprtih projektov

Države članice zagotovijo, da se raven podpore za nove ali obstoječe projekte na področju energije iz
  novih ali obstoječih
  obnovljivih virov in pogoji v zvezi s podporo ne revidirajo na način, ki bi negativno vplival na pravice, podeljene v povezavi s tem, in na
  njihovo gospodarnost
  .

novih ali obstoječih

njihovo gospodarnost

Kadar se drugi regulativni instrumenti spremenijo in te spremembe vplivajo na podprte projekte na področju energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo, da te spremembe ne vplivajo negativno
  na gospodarnost podprtega projekta.

Kadar se drugi regulativni instrumenti spremenijo in te spremembe vplivajo na podprte projekte na področju energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo, da te spremembe ne vplivajo negativno

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotovijo, da se spremembe programov podpore izvedejo na podlagi dolgoročnega načrtovanja v skladu s členom 4(4), javno objavijo vsaj devet mesecev pred začetkom njihove veljavnosti ter se zanje opravi pregleden in vključujoč postopek javnega posvetovanja. Vse bistvene spremembe obstoječega programa podpore vsebujejo ustrezno prehodno obdobje, preden začne veljati nov program podpore. |
| | Kadar regulativne spremembe ali spremembe delovanja omrežja negativno vplivajo na gospodarnost podprtih projektov na bistven ali diskriminativen način, države članice zagotovijo, da se ta projekte dodeli nadomestilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da se spremembe programov podpore izvedejo na podlagi dolgoročnega načrtovanja v skladu s členom 4(4), javno objavijo vsaj devet mesecev pred začetkom njihove veljavnosti ter se zanje opravi pregleden in vključujoč postopek javnega posvetovanja. Vse bistvene spremembe obstoječega programa podpore vsebujejo ustrezno prehodno obdobje, preden začne veljati nov program podpore.

Države članice zagotovijo, da se spremembe programov podpore izvedejo na podlagi dolgoročnega načrtovanja v skladu s členom 4(4), javno objavijo vsaj devet mesecev pred začetkom njihove veljavnosti ter se zanje opravi pregleden in vključujoč postopek javnega posvetovanja. Vse bistvene spremembe obstoječega programa podpore vsebujejo ustrezno prehodno obdobje, preden začne veljati nov program podpore.

Kadar regulativne spremembe ali spremembe delovanja omrežja negativno vplivajo na gospodarnost podprtih projektov na bistven ali diskriminativen način, države članice zagotovijo, da se ta projekte dodeli nadomestilo.

Kadar regulativne spremembe ali spremembe delovanja omrežja negativno vplivajo na gospodarnost podprtih projektov na bistven ali diskriminativen način, države članice zagotovijo, da se ta projekte dodeli nadomestilo.

Sprememba 307

Sprememba 307

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 4

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri izračunu bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov določene države članice, prispevek pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ter biomasnih goriv, porabljenih v prometu, če so proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ne znaša več kot
  7 % končne porabe energije
  v cestnem in železniškem prometu
  v navedeni državi članici
  .
  Ta zgornja meja se v skladu z začrtanim potekom iz dela A Priloge X zniža na 3,8  % do leta 2030
  . Države članice lahko določijo nižjo zgornjo mejo in lahko razlikujejo med različnimi vrstami pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, na primer z določitvijo nižje zgornje meje za prispevek pogonskih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot so oljnice, ob upoštevanju posredne spremembe rabe zemljišč. | Pri izračunu bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov določene države članice, prispevek pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ter biomasnih goriv, porabljenih v prometu, če so proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ne znaša več kot
  je bil njihov prispevek k bruto končni porabi energije iz obnovljivih virov energije v letu 2017 v tej državi članici, bruto končna poraba
  v cestnem in železniškem prometu
  pa ne presega 7 %
  .
  Prispevek biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz palmovega olja, od leta 2021 znaša 0 %
  . Države članice lahko določijo nižjo zgornjo mejo in lahko razlikujejo med različnimi vrstami pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, na primer z določitvijo nižje zgornje meje za prispevek pogonskih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot so oljnice, ob upoštevanju posredne spremembe rabe zemljišč
  in drugih nenačrtovanih učinkov na trajnost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri izračunu bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov določene države članice, prispevek pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ter biomasnih goriv, porabljenih v prometu, če so proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ne znaša več kot
  7 % končne porabe energije
  v cestnem in železniškem prometu
  v navedeni državi članici
  .
  Ta zgornja meja se v skladu z začrtanim potekom iz dela A Priloge X zniža na 3,8  % do leta 2030
  . Države članice lahko določijo nižjo zgornjo mejo in lahko razlikujejo med različnimi vrstami pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, na primer z določitvijo nižje zgornje meje za prispevek pogonskih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot so oljnice, ob upoštevanju posredne spremembe rabe zemljišč.

7 % končne porabe energije

v navedeni državi članici

Ta zgornja meja se v skladu z začrtanim potekom iz dela A Priloge X zniža na 3,8  % do leta 2030

Pri izračunu bruto končne porabe energije iz obnovljivih virov določene države članice, prispevek pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ter biomasnih goriv, porabljenih v prometu, če so proizvedena iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, ne znaša več kot
  je bil njihov prispevek k bruto končni porabi energije iz obnovljivih virov energije v letu 2017 v tej državi članici, bruto končna poraba
  v cestnem in železniškem prometu
  pa ne presega 7 %
  .
  Prispevek biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz palmovega olja, od leta 2021 znaša 0 %
  . Države članice lahko določijo nižjo zgornjo mejo in lahko razlikujejo med različnimi vrstami pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, na primer z določitvijo nižje zgornje meje za prispevek pogonskih biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot so oljnice, ob upoštevanju posredne spremembe rabe zemljišč
  in drugih nenačrtovanih učinkov na trajnost
  .

je bil njihov prispevek k bruto končni porabi energije iz obnovljivih virov energije v letu 2017 v tej državi članici, bruto končna poraba

pa ne presega 7 %

Prispevek biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih iz palmovega olja, od leta 2021 znaša 0 %

in drugih nenačrtovanih učinkov na trajnost

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene odstavka 1(a) se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov izračuna kot količina električne energije, proizvedene v državi članici iz obnovljivih virov energije, pri čemer je vključena proizvodnja električne energije pri samoporabnikih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, ni pavključena proizvodnja električne energije v akumulacijskih prečrpovalnih napravah iz vode, ki se najprej prečrpa navzgor. | Za namene odstavka 1(a) se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov izračuna kot količina električne energije, proizvedene v državi članici iz obnovljivih virov energije, pri čemer je vključena proizvodnja električne energije pri samoporabnikih in v skupnostih na področju energije
  iz obnovljivih virov,
  ni pavključena proizvodnja električne energije v akumulacijskih prečrpovalnih napravah iz vode, ki se najprej prečrpa navzgor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene odstavka 1(a) se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov izračuna kot količina električne energije, proizvedene v državi članici iz obnovljivih virov energije, pri čemer je vključena proizvodnja električne energije pri samoporabnikih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, ni pavključena proizvodnja električne energije v akumulacijskih prečrpovalnih napravah iz vode, ki se najprej prečrpa navzgor.

Za namene odstavka 1(a) se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov izračuna kot količina električne energije, proizvedene v državi članici iz obnovljivih virov energije, pri čemer je vključena proizvodnja električne energije pri samoporabnikih in v skupnostih na področju energije
  iz obnovljivih virov,
  ni pavključena proizvodnja električne energije v akumulacijskih prečrpovalnih napravah iz vode, ki se najprej prečrpa navzgor.

iz obnovljivih virov,

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Toplota
   okolice
  , pridobljena
  s toplotnimi črpalkami, se upošteva za namene odstavka 1(b), če končna proizvedena energija znatno presega primarni vnos energije, potreben za delovanje toplotnih črpalk. Količina toplote, ki se za namene te direktive šteje kot energija iz obnovljivih virov, se izračuna v skladu z metodologijo iz Priloge VII. | Energija in geotermalna energija
  okolice
  , ki se prenese
  s toplotnimi črpalkami
  za proizvodnjo toplotne ali hladilne energije,
  se upošteva za namene odstavka 1(b), če končna proizvedena energija znatno presega primarni vnos energije, potreben za delovanje toplotnih črpalk. Količina toplote ali hlajenja, ki se za namene te direktive šteje kot energija iz obnovljivih virov, se izračuna v skladu z metodologijo iz Priloge VII. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Toplota
   okolice
  , pridobljena
  s toplotnimi črpalkami, se upošteva za namene odstavka 1(b), če končna proizvedena energija znatno presega primarni vnos energije, potreben za delovanje toplotnih črpalk. Količina toplote, ki se za namene te direktive šteje kot energija iz obnovljivih virov, se izračuna v skladu z metodologijo iz Priloge VII.

Toplota

, pridobljena

Energija in geotermalna energija
  okolice
  , ki se prenese
  s toplotnimi črpalkami
  za proizvodnjo toplotne ali hladilne energije,
  se upošteva za namene odstavka 1(b), če končna proizvedena energija znatno presega primarni vnos energije, potreben za delovanje toplotnih črpalk. Količina toplote ali hlajenja, ki se za namene te direktive šteje kot energija iz obnovljivih virov, se izračuna v skladu z metodologijo iz Priloge VII.

Energija in geotermalna energija

, ki se prenese

za proizvodnjo toplotne ali hladilne energije,

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 4 a (novo)

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32, da to direktivo dopolni z določitvijo metodologije za izračun količine energije iz obnovljivih virov, porabljene za ogrevanje in hlajenje ter daljinsko ogrevanje in hlajenje, in z revizijo Priloge VII o izračunu energije iz toplotnih črpalk. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32, da to direktivo dopolni z določitvijo metodologije za izračun količine energije iz obnovljivih virov, porabljene za ogrevanje in hlajenje ter daljinsko ogrevanje in hlajenje, in z revizijo Priloge VII o izračunu energije iz toplotnih črpalk.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32, da to direktivo dopolni z določitvijo metodologije za izračun količine energije iz obnovljivih virov, porabljene za ogrevanje in hlajenje ter daljinsko ogrevanje in hlajenje, in z revizijo Priloge VII o izračunu energije iz toplotnih črpalk.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4 – točka b a (novo)

Člen 7 – odstavek 4 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Za izpolnjevanje cilja, določenega v členu 3(1)(a), se za goriva, ki se dobavljajo v letalskem sektorju, šteje, da je njihov prispevek 2-krat večji kot njegova energijska vsebnost, za goriva, ki se dobavljajo v pomorskem sektorju pa, da je ta prispevek 1,2 -krat večji kot njihova energijska vsebnost, prispevek električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna prevozna sredstva, pa se šteje, da je 2,5 -krat večji od njihove energijske vsebnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Za izpolnjevanje cilja, določenega v členu 3(1)(a), se za goriva, ki se dobavljajo v letalskem sektorju, šteje, da je njihov prispevek 2-krat večji kot njegova energijska vsebnost, za goriva, ki se dobavljajo v pomorskem sektorju pa, da je ta prispevek 1,2 -krat večji kot njihova energijska vsebnost, prispevek električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna prevozna sredstva, pa se šteje, da je 2,5 -krat večji od njihove energijske vsebnosti.

Za izpolnjevanje cilja, določenega v členu 3(1)(a), se za goriva, ki se dobavljajo v letalskem sektorju, šteje, da je njihov prispevek 2-krat večji kot njegova energijska vsebnost, za goriva, ki se dobavljajo v pomorskem sektorju pa, da je ta prispevek 1,2 -krat večji kot njihova energijska vsebnost, prispevek električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna prevozna sredstva, pa se šteje, da je 2,5 -krat večji od njihove energijske vsebnosti.

Spremembi 140 in 308

Spremembi 140 in 308

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 2

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX,
  in sicer da se na seznam dodajo surovine, ne pa tudi, da se črtajo.
  Vsak delegirani akt temelji na analizi najnovejšega znanstvenega in tehničnega napredka, ki ustrezno upošteva načela hierarhije ravnanja z odpadki, kot je
  vzpostavljena
  v Direktivi 2008/98/ES, v skladu s trajnostnimi merili Unije, utemeljuje zaključek, da zadevna surovina ne ustvarja dodatne potrebe po zemljiščih ter spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, hkrati pa preprečuje znatne izkrivljajoče učinke na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, zagotavlja znatne prihranke emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi in ne ustvarja tveganja negativnih posledic za okolje in biotsko raznovrstnost. | Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX. Vsak delegirani akt temelji na analizi najnovejšega znanstvenega in tehničnega napredka, ki ustrezno upošteva načela
  krožnega gospodarstva in
  hierarhije ravnanja z odpadki, kot je
  določena
  v Direktivi 2008/98/ES, v skladu s trajnostnimi merili Unije, utemeljuje zaključek, da zadevna surovina ne ustvarja dodatne potrebe po zemljiščih ter spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, hkrati pa preprečuje znatne izkrivljajoče učinke na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke
  na podlagi ocene življenjskega kroga emisij
  , zagotavlja znatne prihranke emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi in ne ustvarja tveganja negativnih posledic za okolje in biotsko raznovrstnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX,
  in sicer da se na seznam dodajo surovine, ne pa tudi, da se črtajo.
  Vsak delegirani akt temelji na analizi najnovejšega znanstvenega in tehničnega napredka, ki ustrezno upošteva načela hierarhije ravnanja z odpadki, kot je
  vzpostavljena
  v Direktivi 2008/98/ES, v skladu s trajnostnimi merili Unije, utemeljuje zaključek, da zadevna surovina ne ustvarja dodatne potrebe po zemljiščih ter spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, hkrati pa preprečuje znatne izkrivljajoče učinke na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke, zagotavlja znatne prihranke emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi in ne ustvarja tveganja negativnih posledic za okolje in biotsko raznovrstnost.

in sicer da se na seznam dodajo surovine, ne pa tudi, da se črtajo.

vzpostavljena

Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX. Vsak delegirani akt temelji na analizi najnovejšega znanstvenega in tehničnega napredka, ki ustrezno upošteva načela
  krožnega gospodarstva in
  hierarhije ravnanja z odpadki, kot je
  določena
  v Direktivi 2008/98/ES, v skladu s trajnostnimi merili Unije, utemeljuje zaključek, da zadevna surovina ne ustvarja dodatne potrebe po zemljiščih ter spodbuja uporabo odpadkov in ostankov, hkrati pa preprečuje znatne izkrivljajoče učinke na trgih za (stranske) proizvode, odpadke ali ostanke
  na podlagi ocene življenjskega kroga emisij
  , zagotavlja znatne prihranke emisij toplogrednih plinov v primerjavi s fosilnimi gorivi in ne ustvarja tveganja negativnih posledic za okolje in biotsko raznovrstnost.

krožnega gospodarstva in

določena

na podlagi ocene življenjskega kroga emisij

Sprememba 309

Sprememba 309

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 3

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v skladu z načeli iz tega odstavka vsaki dve leti ovrednoti seznam surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine. Prvo ovrednotenje se izvede najpozneje šest mesecev po [datumu začetka veljavnosti te direktive]. Komisija po potrebi sprejme delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine
  , ne pa tudi, da se črtajo
  . | Komisija v skladu z načeli iz tega odstavka vsaki dve leti ovrednoti seznam surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine. Prvo ovrednotenje se izvede najpozneje šest mesecev po [datumu začetka veljavnosti te direktive]. Komisija po potrebi sprejme delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine
  . Komisija v letu 2025 opravi posebno ocenjevanje, da bi črtala surovine iz Priloge IX, morebitni delegirani akti, ki izhajajo iz tega ocenjevanja, pa se sprejmejo v letu dni po njem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v skladu z načeli iz tega odstavka vsaki dve leti ovrednoti seznam surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine. Prvo ovrednotenje se izvede najpozneje šest mesecev po [datumu začetka veljavnosti te direktive]. Komisija po potrebi sprejme delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine
  , ne pa tudi, da se črtajo
  .

, ne pa tudi, da se črtajo

Komisija v skladu z načeli iz tega odstavka vsaki dve leti ovrednoti seznam surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine. Prvo ovrednotenje se izvede najpozneje šest mesecev po [datumu začetka veljavnosti te direktive]. Komisija po potrebi sprejme delegirane akte za spremembo seznama surovin iz delov A in B Priloge IX, in sicer da se na seznam dodajo surovine
  . Komisija v letu 2025 opravi posebno ocenjevanje, da bi črtala surovine iz Priloge IX, morebitni delegirani akti, ki izhajajo iz tega ocenjevanja, pa se sprejmejo v letu dni po njem
  .

. Komisija v letu 2025 opravi posebno ocenjevanje, da bi črtala surovine iz Priloge IX, morebitni delegirani akti, ki izhajajo iz tega ocenjevanja, pa se sprejmejo v letu dni po njem

Sprememba 310

Sprememba 310

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 3 a (novo)

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Surovine se v Prilogi IX črtajo le po javnem posvetovanju in v skladu z načeli stabilnosti finančne podpore iz člena 6. Brez poseganja v člen 26 se v primeru črtanja surovin obstoječim obratom, ki proizvajajo biogoriva iz teh surovin, dovoli, da ta vir štejejo kot obnovljivi vir energije ter ga upoštevajo v okviru obveznosti dobavitelja goriva iz člena 25, in sicer do svojih ravni proizvodnje iz preteklosti, a ne preko njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Surovine se v Prilogi IX črtajo le po javnem posvetovanju in v skladu z načeli stabilnosti finančne podpore iz člena 6. Brez poseganja v člen 26 se v primeru črtanja surovin obstoječim obratom, ki proizvajajo biogoriva iz teh surovin, dovoli, da ta vir štejejo kot obnovljivi vir energije ter ga upoštevajo v okviru obveznosti dobavitelja goriva iz člena 25, in sicer do svojih ravni proizvodnje iz preteklosti, a ne preko njih.

Surovine se v Prilogi IX črtajo le po javnem posvetovanju in v skladu z načeli stabilnosti finančne podpore iz člena 6. Brez poseganja v člen 26 se v primeru črtanja surovin obstoječim obratom, ki proizvajajo biogoriva iz teh surovin, dovoli, da ta vir štejejo kot obnovljivi vir energije ter ga upoštevajo v okviru obveznosti dobavitelja goriva iz člena 25, in sicer do svojih ravni proizvodnje iz preteklosti, a ne preko njih.

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 5 a (novo)

Člen 7 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice pri določanju politik za spodbujanje proizvodnje goriv iz surovin, navedenih v Prilogi IX te uredbe, zagotovijo skladnost s hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES, vključno z določbami o upoštevanju življenjskega cikla pri splošnih učinkih nastajanja različnih tokov odpadkov in ravnanja z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice pri določanju politik za spodbujanje proizvodnje goriv iz surovin, navedenih v Prilogi IX te uredbe, zagotovijo skladnost s hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določena v Direktivi 2008/98/ES, vključno z določbami o upoštevanju življenjskega cikla pri splošnih učinkih nastajanja različnih tokov odpadkov in ravnanja z njimi.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 5 a (novo)

Člen 9 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija omogoči lažje oblikovanje skupnih projektov med državami članicami, zlasti z namensko tehnično pomočjo in pomočjo za razvoj projektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Komisija omogoči lažje oblikovanje skupnih projektov med državami članicami, zlasti z namensko tehnično pomočjo in pomočjo za razvoj projektov.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ena ali več držav članic lahko sodeluje z eno ali več tretjih držav pri vseh vrstah skupnih projektov v zvezi s proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov . Pri tem lahko sodelujejo zasebni operaterji. | 1.   Ena ali več držav članic lahko sodeluje z eno ali več tretjih držav pri vseh vrstah skupnih projektov v zvezi s proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Pri tem lahko sodelujejo zasebni operaterji
  , poteka pa ob popolnem spoštovanju mednarodnega prava
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ena ali več držav članic lahko sodeluje z eno ali več tretjih držav pri vseh vrstah skupnih projektov v zvezi s proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov . Pri tem lahko sodelujejo zasebni operaterji.

1.   Ena ali več držav članic lahko sodeluje z eno ali več tretjih držav pri vseh vrstah skupnih projektov v zvezi s proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Pri tem lahko sodelujejo zasebni operaterji
  , poteka pa ob popolnem spoštovanju mednarodnega prava
  .

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 11 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | električna energija je proizvedena v skladu z mednarodnim pravom, s posebnim poudarkom na pravu s področja človekovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

električna energija je proizvedena v skladu z mednarodnim pravom, s posebnim poudarkom na pravu s področja človekovih pravic.

električna energija je proizvedena v skladu z mednarodnim pravom, s posebnim poudarkom na pravu s področja človekovih pravic.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 – točka e

Člen 11 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | uporaba se nanaša na skupni projekt, ki izpolnjuje merila iz točk (b) 
  in
  (c) odstavka 2, zanj pa se bo uporabljal povezovalni daljnovod, ko začne obratovati, ter na količino električne energije, ki ne presega količine, ki se bo v Unijo izvažala po začetku obratovanja povezovalnega daljnovoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

uporaba se nanaša na skupni projekt, ki izpolnjuje merila iz točk (b) 
  in
  (c) odstavka 2, zanj pa se bo uporabljal povezovalni daljnovod, ko začne obratovati, ter na količino električne energije, ki ne presega količine, ki se bo v Unijo izvažala po začetku obratovanja povezovalnega daljnovoda.

in

| (e) | uporaba se nanaša na skupni projekt, ki izpolnjuje merila iz točk (b), (c) 
  in (ca)
  odstavka 2, zanj pa se bo uporabljal povezovalni daljnovod, ko začne obratovati, ter na količino električne energije, ki ne presega količine, ki se bo v Unijo izvažala po začetku obratovanja povezovalnega daljnovoda. |
| --- | --- |

(e)

uporaba se nanaša na skupni projekt, ki izpolnjuje merila iz točk (b), (c) 
  in (ca)
  odstavka 2, zanj pa se bo uporabljal povezovalni daljnovod, ko začne obratovati, ter na količino električne energije, ki ne presega količine, ki se bo v Unijo izvažala po začetku obratovanja povezovalnega daljnovoda.

in (ca)

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 5 – točka d

Člen 11 – odstavek 5 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pisno potrditev glede točk (b) 
  in
  (c) s strani tretje države, na katere ozemlju naj bi obrat začel delovati, in delež ali količino električne energije, proizvedene v obratu, ki bo v domači rabi navedene tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

pisno potrditev glede točk (b) 
  in
  (c) s strani tretje države, na katere ozemlju naj bi obrat začel delovati, in delež ali količino električne energije, proizvedene v obratu, ki bo v domači rabi navedene tretje države.

in

| (d) | pisno potrditev glede točk (b), (c) in
  (ca) odstavka 2
  s strani tretje države, na katere ozemlju naj bi obrat začel delovati, in delež ali količino električne energije, proizvedene v obratu, ki bo v domači rabi navedene tretje države. |
| --- | --- |

(d)

pisno potrditev glede točk (b), (c) in
  (ca) odstavka 2
  s strani tretje države, na katere ozemlju naj bi obrat začel delovati, in delež ali količino električne energije, proizvedene v obratu, ki bo v domači rabi navedene tretje države.

(ca) odstavka 2

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija omogoči lažje oblikovanje skupnih programov podpore med državami članicami, zlasti prek razširjanja smernic in dobre prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija omogoči lažje oblikovanje skupnih programov podpore med državami članicami, zlasti prek razširjanja smernic in dobre prakse.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate ter z njimi povezano
  infrastrukturo
  prenosnih in distribucijskih
  omrežij
  za proizvodnjo električne energije in energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, ter postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva ali druge energente, sorazmerni in potrebni. | Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate ter z njimi
  povezana prenosna
  in
  distribucijska omrežja
  za proizvodnjo električne energije in energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, za postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva
  , tekoča biogoriva in goriva iz biomase
  ali druge energente
  ter za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu,
  sorazmerni in potrebni
  ter v skladu s prvim načelom energetske učinkovitosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate ter z njimi povezano
  infrastrukturo
  prenosnih in distribucijskih
  omrežij
  za proizvodnjo električne energije in energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, ter postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva ali druge energente, sorazmerni in potrebni.

infrastrukturo

omrežij

Države članice zagotovijo, da so vsi nacionalni predpisi v zvezi s postopki izdaje dovoljenj, certificiranja in licenciranja, ki se uporabljajo za obrate ter z njimi
  povezana prenosna
  in
  distribucijska omrežja
  za proizvodnjo električne energije in energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov, za postopek pretvorbe biomase v pogonska biogoriva
  , tekoča biogoriva in goriva iz biomase
  ali druge energente
  ter za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu,
  sorazmerni in potrebni
  ter v skladu s prvim načelom energetske učinkovitosti
  .

povezana prenosna

distribucijska omrežja

, tekoča biogoriva in goriva iz biomase

ter za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu,

ter v skladu s prvim načelom energetske učinkovitosti

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se upravni postopki poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se upravni postopki poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni;

| (a) | se upravni postopki poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni
  in se določijo predvidljivi časovni okviri za izdajo potrebnih dovoljenj in licenc
  ; |
| --- | --- |

(a)

se upravni postopki poenostavijo in pospešijo na ustrezni upravni ravni
  in se določijo predvidljivi časovni okviri za izdajo potrebnih dovoljenj in licenc
  ;

in se določijo predvidljivi časovni okviri za izdajo potrebnih dovoljenj in licenc

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka d

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | se za decentralizirane naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, tudi zgolj z obvestilom
  , če to omogoča veljavni regulativni okvir. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

se za decentralizirane naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, tudi zgolj z obvestilom
  , če to omogoča veljavni regulativni okvir.

, če to omogoča veljavni regulativni okvir.

| (d) | se za
  male projekte in
  decentralizirane naprave za proizvodnjo
  in shranjevanje
  energije iz obnovljivih virov
  , vključno s proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in energetskimi skupnostmi, ki uporabljajo obnovljive vire,
  uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, tudi zgolj z obvestilom. |
| --- | --- |

(d)

se za
  male projekte in
  decentralizirane naprave za proizvodnjo
  in shranjevanje
  energije iz obnovljivih virov
  , vključno s proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in energetskimi skupnostmi, ki uporabljajo obnovljive vire,
  uvedejo poenostavljeni in manj obremenjujoči postopki za izdajo dovoljenj, tudi zgolj z obvestilom.

male projekte in

in shranjevanje

, vključno s proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in energetskimi skupnostmi, ki uporabljajo obnovljive vire,

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vlagatelji zadostno predvidljivost načrtovane podpore za energijo iz obnovljivih virov. V ta namen države članice opredelijo in objavijo dolgoročni časovni načrt v zvezi s predvideno dodelitvijo podpore, ki zajema najmanj naslednja tri leta in za vsak program vključuje okvirni časovni razpored, zmogljivost, proračun, predviden za dodelitev, ter posvetovanje zainteresiranih strani o zasnovi podpore. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vlagatelji zadostno predvidljivost načrtovane podpore za energijo iz obnovljivih virov. V ta namen države članice opredelijo in objavijo dolgoročni časovni načrt v zvezi s predvideno dodelitvijo podpore, ki zajema najmanj naslednja tri leta in za vsak program vključuje okvirni časovni razpored, zmogljivost, proračun, predviden za dodelitev, ter posvetovanje zainteresiranih strani o zasnovi podpore.

črtano

črtano

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in obnavljanju mestne infrastrukture, industrijskih ali stanovanjskih območij in energetske infrastrukture, vključno z omrežji za električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje, zemeljski plin ter alternativna goriva, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vključijo določbe za vključevanje in uvajanje energije iz obnovljivih virov ter uporabo neizogibne odpadne toplote ali odpadnega hladu . | 4.   Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in obnavljanju mestne infrastrukture, industrijskih
  , komercialnih
  ali stanovanjskih območij in energetske infrastrukture
  , tudi predhodnem prostorskem načrtovanju, ocenah potreb in zadostnosti, upoštevajo energijsko učinkovitost in odziv na povpraševanje,
  vključno z omrežji za električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje, zemeljski plin ter alternativna goriva, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vključijo določbe za vključevanje in uvajanje energije iz obnovljivih virov ter uporabo neizogibne odpadne toplote ali odpadnega hladu ter uporabo neizogibne odpadne toplote ali odpadnega hladu
  , ter posebne določbe o samoporabi energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. Države članice zlasti spodbujajo lokalne in regionalne upravne organe, da po potrebi vključijo ogrevanje in hlajenje z uporabo obnovljivih virov energije v načrtovanje mestne infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in obnavljanju mestne infrastrukture, industrijskih ali stanovanjskih območij in energetske infrastrukture, vključno z omrežji za električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje, zemeljski plin ter alternativna goriva, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vključijo določbe za vključevanje in uvajanje energije iz obnovljivih virov ter uporabo neizogibne odpadne toplote ali odpadnega hladu .

4.   Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in obnavljanju mestne infrastrukture, industrijskih
  , komercialnih
  ali stanovanjskih območij in energetske infrastrukture
  , tudi predhodnem prostorskem načrtovanju, ocenah potreb in zadostnosti, upoštevajo energijsko učinkovitost in odziv na povpraševanje,
  vključno z omrežji za električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje, zemeljski plin ter alternativna goriva, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vključijo določbe za vključevanje in uvajanje energije iz obnovljivih virov ter uporabo neizogibne odpadne toplote ali odpadnega hladu ter uporabo neizogibne odpadne toplote ali odpadnega hladu
  , ter posebne določbe o samoporabi energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. Države članice zlasti spodbujajo lokalne in regionalne upravne organe, da po potrebi vključijo ogrevanje in hlajenje z uporabo obnovljivih virov energije v načrtovanje mestne infrastrukture.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 5 – pododstavek 2

Člen 15 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko pri sprejemanju takšnih ukrepov oziroma v okviru svojih programov podpore upoštevajo nacionalne ukrepe v zvezi s postopnim povečanjem energijske učinkovitosti, soproizvodnjo ter, pasivnimi zgradbami in zgradbami z majhno ali nično porabo energije. | Države članice lahko pri sprejemanju takšnih ukrepov oziroma v okviru svojih programov podpore upoštevajo nacionalne ukrepe v zvezi s postopnim povečanjem
  samoporabe energije iz obnovljivih virov, lokalnega skladiščenja energije,
  energijske učinkovitosti ter, pasivnimi zgradbami in zgradbami z majhno ali nično porabo energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko pri sprejemanju takšnih ukrepov oziroma v okviru svojih programov podpore upoštevajo nacionalne ukrepe v zvezi s postopnim povečanjem energijske učinkovitosti, soproizvodnjo ter, pasivnimi zgradbami in zgradbami z majhno ali nično porabo energije.

Države članice lahko pri sprejemanju takšnih ukrepov oziroma v okviru svojih programov podpore upoštevajo nacionalne ukrepe v zvezi s postopnim povečanjem
  samoporabe energije iz obnovljivih virov, lokalnega skladiščenja energije,
  energijske učinkovitosti ter, pasivnimi zgradbami in zgradbami z majhno ali nično porabo energije.

samoporabe energije iz obnovljivih virov, lokalnega skladiščenja energije,

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 5 – pododstavek 3

Člen 15 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih ali na kakršen koli način z enakovrednim učinkom zahtevajo, da se v novih zgradbah in obstoječih zgradbah, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, uporablja vsaj minimalna količina energije iz obnovljivih virov, pri čemer se upoštevajo rezultati stroškovno optimalnih izračunov, opravljenih v skladu s členom 5(2) Direktive 2010/31/EU. Države članice dovolijo, da se navedene minimalne stopnje dosežejo tudi z uporabo znatnega deleža obnovljivih virov energije. | Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih ali na kakršen koli način z enakovrednim učinkom zahtevajo, da se v novih zgradbah in obstoječih zgradbah, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, uporablja vsaj minimalna količina energije iz obnovljivih virov 
  ali naprav za proizvodnjo energije
  , pri čemer se upoštevajo rezultati stroškovno optimalnih izračunov, opravljenih v skladu s členom 5(2) Direktive 2010/31/EU. Države članice dovolijo, da se navedene minimalne stopnje dosežejo tudi
  z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem
  , pri katerih se uporablja znaten delež obnovljivih virov energije
  , posamezno ali kolektivno lastno porabo obnovljivih virov energije, v skladu s členom 21, ali s pomočjo soproizvodnje, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, ter izgubo toplote in hladu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih ali na kakršen koli način z enakovrednim učinkom zahtevajo, da se v novih zgradbah in obstoječih zgradbah, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, uporablja vsaj minimalna količina energije iz obnovljivih virov, pri čemer se upoštevajo rezultati stroškovno optimalnih izračunov, opravljenih v skladu s členom 5(2) Direktive 2010/31/EU. Države članice dovolijo, da se navedene minimalne stopnje dosežejo tudi z uporabo znatnega deleža obnovljivih virov energije.

Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih ali na kakršen koli način z enakovrednim učinkom zahtevajo, da se v novih zgradbah in obstoječih zgradbah, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, uporablja vsaj minimalna količina energije iz obnovljivih virov 
  ali naprav za proizvodnjo energije
  , pri čemer se upoštevajo rezultati stroškovno optimalnih izračunov, opravljenih v skladu s členom 5(2) Direktive 2010/31/EU. Države članice dovolijo, da se navedene minimalne stopnje dosežejo tudi
  z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem
  , pri katerih se uporablja znaten delež obnovljivih virov energije
  , posamezno ali kolektivno lastno porabo obnovljivih virov energije, v skladu s členom 21, ali s pomočjo soproizvodnje, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, ter izgubo toplote in hladu
  .

ali naprav za proizvodnjo energije

z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem

, posamezno ali kolektivno lastno porabo obnovljivih virov energije, v skladu s členom 21, ali s pomočjo soproizvodnje, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, ter izgubo toplote in hladu

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 6

Člen 15 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice zagotovijo, da nove javne zgradbe ter obstoječe javne zgradbe, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni od 1. januarja 2012 služijo kot vzor na področju te direktive. Države članice lahko tudi dovolijo, da se te obveznosti izpolnjujejo z zagotavljanjem, da tretje strani na strehah javnih stavb ali stavb v mešani javno-zasebni lasti uporabljajo naprave, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov. | 6.   Države članice zagotovijo, da nove javne zgradbe ter obstoječe javne zgradbe, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni od 1. januarja 2012 služijo kot vzor na področju te direktive. Države članice lahko tudi določijo, da se te obveznosti izpolnjujejo
  z upoštevanjem standardov za skoraj nič-energijske zgradbe v skladu z Direktivo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o energetski učinkovitosti stavb, 2016/0381(COD)] ali z
   zagotavljanjem, da tretje stranke na strehah javnih stavb ali stavb v mešani javno-zasebni lasti uporabljajo naprave, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice zagotovijo, da nove javne zgradbe ter obstoječe javne zgradbe, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni od 1. januarja 2012 služijo kot vzor na področju te direktive. Države članice lahko tudi dovolijo, da se te obveznosti izpolnjujejo z zagotavljanjem, da tretje strani na strehah javnih stavb ali stavb v mešani javno-zasebni lasti uporabljajo naprave, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov.

6.   Države članice zagotovijo, da nove javne zgradbe ter obstoječe javne zgradbe, na katerih potekajo večja obnovitvena dela, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni od 1. januarja 2012 služijo kot vzor na področju te direktive. Države članice lahko tudi določijo, da se te obveznosti izpolnjujejo
  z upoštevanjem standardov za skoraj nič-energijske zgradbe v skladu z Direktivo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o energetski učinkovitosti stavb, 2016/0381(COD)] ali z
   zagotavljanjem, da tretje stranke na strehah javnih stavb ali stavb v mešani javno-zasebni lasti uporabljajo naprave, ki proizvajajo energijo iz obnovljivih virov.

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 7

Člen 15 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih spodbujajo uporabo sistemov in naprav za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, ki dosegajo znatno manjšo porabo energije.
  Države
  članice uporabijo energijske nalepke ali znake za okolje ali druge ustrezne certifikate ali standarde, oblikovane na nacionalni ravni ali ravni Unije, kadar ti obstajajo,
  kot podlago za spodbujanje takšnih
  sistemov in
  naprav
  . | 7.   Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih spodbujajo uporabo sistemov in naprav za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, ki dosegajo znatno manjšo porabo energije.
  Zato
  države članice uporabijo energijske nalepke ali znake za okolje ali druge ustrezne certifikate ali standarde, oblikovane na nacionalni ravni ali ravni Unije, kadar ti obstajajo,
  in zagotovijo ustrezne informacije in nasvete glede obnovljive energije, visoko učinkovite druge možnosti kot tudi morebitne finančne instrumente in spodbude, ki so na voljo v primeru zamenjave, da bi spodbudili večjo stopnjo nadomestitve starih sistemov ogrevanja in večji prehod na energijo iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o energetski učinkovitosti stavb, 2016/0381(COD)]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih spodbujajo uporabo sistemov in naprav za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, ki dosegajo znatno manjšo porabo energije.
  Države
  članice uporabijo energijske nalepke ali znake za okolje ali druge ustrezne certifikate ali standarde, oblikovane na nacionalni ravni ali ravni Unije, kadar ti obstajajo,
  kot podlago za spodbujanje takšnih
  sistemov in
  naprav
  .

7.   Države članice v svojih gradbenih zakonskih in podzakonskih predpisih spodbujajo uporabo sistemov in naprav za ogrevanje in hlajenje z energijo iz obnovljivih virov, ki dosegajo znatno manjšo porabo energije.
  Zato
  države članice uporabijo energijske nalepke ali znake za okolje ali druge ustrezne certifikate ali standarde, oblikovane na nacionalni ravni ali ravni Unije, kadar ti obstajajo,
  in zagotovijo ustrezne informacije in nasvete glede obnovljive energije, visoko učinkovite druge možnosti kot tudi morebitne finančne instrumente in spodbude, ki so na voljo v primeru zamenjave, da bi spodbudili večjo stopnjo nadomestitve starih sistemov ogrevanja in večji prehod na energijo iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o energetski učinkovitosti stavb, 2016/0381(COD)].

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 8

Člen 15 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Države članice izvedejo oceno svojih možnosti na področju obnovljivih virov energije ter uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje. Navedena ocena se vključi v drugo celovito oceno, ki jo je treba v skladu s členom 14(1) Direktive 2012/27/EU prvič predložiti do 31. decembra 2020, in v posodobitve celovitih ocen. | 8.   Države članice izvedejo oceno svojih možnosti na področju obnovljivih virov energije ter uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje.
  Pri navedeni oceni se posebej upoštevajo prostorska analiza območij, primernih za uvedbo z nizkim okoljskim tveganjem, ter možnosti za uporabo manjših projektov za gospodinjstva.
  Navedena ocena se vključi v drugo celovito oceno, ki jo je treba v skladu s členom 14(1) Direktive 2012/27/EU prvič predložiti do 31. decembra 2020, in v posodobitve celovitih ocen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Države članice izvedejo oceno svojih možnosti na področju obnovljivih virov energije ter uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje. Navedena ocena se vključi v drugo celovito oceno, ki jo je treba v skladu s členom 14(1) Direktive 2012/27/EU prvič predložiti do 31. decembra 2020, in v posodobitve celovitih ocen.

8.   Države članice izvedejo oceno svojih možnosti na področju obnovljivih virov energije ter uporabe odpadne toplote in odpadnega hladu za ogrevanje in hlajenje.
  Pri navedeni oceni se posebej upoštevajo prostorska analiza območij, primernih za uvedbo z nizkim okoljskim tveganjem, ter možnosti za uporabo manjših projektov za gospodinjstva.
  Navedena ocena se vključi v drugo celovito oceno, ki jo je treba v skladu s členom 14(1) Direktive 2012/27/EU prvič predložiti do 31. decembra 2020, in v posodobitve celovitih ocen.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 8 a (novo)

Člen 15 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v svoje načrte za mobilnost in promet vključijo določbe za vključevanje in razširjanje prevoznih sredstev, ki uporabljajo obnovljive vire energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v svoje načrte za mobilnost in promet vključijo določbe za vključevanje in razširjanje prevoznih sredstev, ki uporabljajo obnovljive vire energije.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 9

Člen 15 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Države članice z namenom financiranja obnovljivih virov energije in olajšanja njihovega uvajanja
  odpravijo upravne ovire
  za
  dolgoročne pogodbe
  o nakupu električne energije na ravni družb. | 9.   Države članice z namenom financiranja obnovljivih virov energije in olajšanja njihovega uvajanja
  opravijo oceno regulativnih in
  upravnih ovir
  ter možnosti, da poslovne stranke na njihovem ozemlju kupijo energijo iz obnovljivih virov, ter vzpostavijo ugoden regulativni in upravni okvir za okrepitev dolgoročnih pogodb
  o nakupu električne energije iz obnovljivih virov na ravni družb
  ter zagotovijo, da za navedene pogodbe ne veljajo nesorazmerni postopki in pristojbine, ki ne odražajo stroškov. S sklenitvijo teh pogodb poslovna stranka razveljavi enako število potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19. Omogočitveni okvir je del integriranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Države članice z namenom financiranja obnovljivih virov energije in olajšanja njihovega uvajanja
  odpravijo upravne ovire
  za
  dolgoročne pogodbe
  o nakupu električne energije na ravni družb.

9.   Države članice z namenom financiranja obnovljivih virov energije in olajšanja njihovega uvajanja
  opravijo oceno regulativnih in
  upravnih ovir
  ter možnosti, da poslovne stranke na njihovem ozemlju kupijo energijo iz obnovljivih virov, ter vzpostavijo ugoden regulativni in upravni okvir za okrepitev dolgoročnih pogodb
  o nakupu električne energije iz obnovljivih virov na ravni družb
  ter zagotovijo, da za navedene pogodbe ne veljajo nesorazmerni postopki in pristojbine, ki ne odražajo stroškov. S sklenitvijo teh pogodb poslovna stranka razveljavi enako število potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19. Omogočitveni okvir je del integriranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Enotna upravna kontaktna točka vložnika na pregleden način vodi skozi postopek oddaje vloge, zagotavlja vse potrebne informacije, po potrebi usklajuje in vključuje druge organe ter na koncu postopka sprejme pravno zavezujočo odločitev. | 2.   Enotna upravna kontaktna točka vložnika na pregleden način vodi skozi postopek oddaje vloge, zagotavlja vse potrebne informacije, po potrebi usklajuje in vključuje druge organe ter na koncu postopka sprejme pravno zavezujočo odločitev.
  Vložnikom bi bilo treba omogočiti, da vse ustrezne dokumente predložijo v digitalni obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Enotna upravna kontaktna točka vložnika na pregleden način vodi skozi postopek oddaje vloge, zagotavlja vse potrebne informacije, po potrebi usklajuje in vključuje druge organe ter na koncu postopka sprejme pravno zavezujočo odločitev.

2.   Enotna upravna kontaktna točka vložnika na pregleden način vodi skozi postopek oddaje vloge, zagotavlja vse potrebne informacije, po potrebi usklajuje in vključuje druge organe ter na koncu postopka sprejme pravno zavezujočo odločitev.
  Vložnikom bi bilo treba omogočiti, da vse ustrezne dokumente predložijo v digitalni obliki.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Enotna
  upravna kontaktna točka v sodelovanju z operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  objavi priročnik o
  postopkih za razvijalce projektov na področju energije iz obnovljivih virov, tudi za majhne projekte
  in
  projekte samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov. | 3.   
  Da bi omogočili dostop do ustreznih informacij, enotna
  upravna kontaktna točka
  ali država članica
  v sodelovanju z operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  vzpostavi enotno spletno informacijsko platformo, ki pojasnjuje
  postopke za razvijalce projektov na področju energije iz obnovljivih virov, tudi za majhne projekte in projekte proizvajalcev-odjemalcev električne energije iz obnovljivih virov
  ter projekte energetskih skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire
  .
  Če se država članica odloči za vzpostavitev več kot ene enotne upravne kontaktne točke, informacijska platforma usmeri vložnika k ustrezni kontaktni točki, pri kateri lahko odda vlogo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Enotna
  upravna kontaktna točka v sodelovanju z operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  objavi priročnik o
  postopkih za razvijalce projektov na področju energije iz obnovljivih virov, tudi za majhne projekte
  in
  projekte samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov.

3.   
  Da bi omogočili dostop do ustreznih informacij, enotna
  upravna kontaktna točka
  ali država članica
  v sodelovanju z operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  vzpostavi enotno spletno informacijsko platformo, ki pojasnjuje
  postopke za razvijalce projektov na področju energije iz obnovljivih virov, tudi za majhne projekte in projekte proizvajalcev-odjemalcev električne energije iz obnovljivih virov
  ter projekte energetskih skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire
  .
  Če se država članica odloči za vzpostavitev več kot ene enotne upravne kontaktne točke, informacijska platforma usmeri vložnika k ustrezni kontaktni točki, pri kateri lahko odda vlogo.

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 4

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 ni daljši od treh let, razen v primerih iz člena 16(5)
  in
  člena 17. | 4.   Postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 ni daljši od treh let, razen v primerih iz člena
  16(4a) in
  (5)
  ter
  člena 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 ni daljši od treh let, razen v primerih iz člena 16(5)
  in
  člena 17.

4.   Postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 ni daljši od treh let, razen v primerih iz člena
  16(4a) in
  (5)
  ter
  člena 17.

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 4 a (novo)

Člen 16 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Postopek izdaje dovoljenj za obrate z električno zmogljivostjo med 50 kW in 1 MW ne traja dlje od enega leta. V primeru izrednih okoliščin, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, se ta rok lahko podaljša za dodatne tri mesece. |
| | Obdobja iz odstavkov 4 in 4a ne posegajo v sodne pritožbe in pravna sredstva ter se lahko podaljšajo največ za trajanje sodnih pritožb in pritožbenih postopkov. |
| | Države članice zagotovijo, da imajo prosilci dostop do zunajsodnega mehanizma za reševanje ali preprostih in dostopnih sodnih postopkov za poravnavo sporov v zvezi s postopki izdajanja dovoljenj in izdajo dovoljenja za gradnjo in delovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Postopek izdaje dovoljenj za obrate z električno zmogljivostjo med 50 kW in 1 MW ne traja dlje od enega leta. V primeru izrednih okoliščin, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, se ta rok lahko podaljša za dodatne tri mesece.

Obdobja iz odstavkov 4 in 4a ne posegajo v sodne pritožbe in pravna sredstva ter se lahko podaljšajo največ za trajanje sodnih pritožb in pritožbenih postopkov.

Obdobja iz odstavkov 4 in 4a ne posegajo v sodne pritožbe in pravna sredstva ter se lahko podaljšajo največ za trajanje sodnih pritožb in pritožbenih postopkov.

Države članice zagotovijo, da imajo prosilci dostop do zunajsodnega mehanizma za reševanje ali preprostih in dostopnih sodnih postopkov za poravnavo sporov v zvezi s postopki izdajanja dovoljenj in izdajo dovoljenja za gradnjo in delovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

Države članice zagotovijo, da imajo prosilci dostop do zunajsodnega mehanizma za reševanje ali preprostih in dostopnih sodnih postopkov za poravnavo sporov v zvezi s postopki izdajanja dovoljenj in izdajo dovoljenja za gradnjo in delovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 5

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice olajšajo nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, med drugim z zagotovitvijo poenostavljenega in hitrega postopka izdaje dovoljenj, ki po datumu, ko se zahteva za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo predloži enotni upravni kontaktni točki, ne traja dlje kot eno leto. | 5.   Države članice olajšajo nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, med drugim z zagotovitvijo poenostavljenega in hitrega postopka izdaje dovoljenj, ki po datumu, ko se zahteva za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo predloži enotni upravni kontaktni točki, ne traja dlje kot eno leto.
  Brez poseganja v člen 11(4) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o notranjem trgu električne energije (prenovitev), 2016/0379(COD)], države članice zagotovijo, da se pravice do dostopa in priklopa na omrežje ohranijo za projekte, v katerih se nadomeščajo stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo, vsaj v primerih, v katerih ni nobene spremembe zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice olajšajo nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, med drugim z zagotovitvijo poenostavljenega in hitrega postopka izdaje dovoljenj, ki po datumu, ko se zahteva za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo predloži enotni upravni kontaktni točki, ne traja dlje kot eno leto.

5.   Države članice olajšajo nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, med drugim z zagotovitvijo poenostavljenega in hitrega postopka izdaje dovoljenj, ki po datumu, ko se zahteva za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo predloži enotni upravni kontaktni točki, ne traja dlje kot eno leto.
  Brez poseganja v člen 11(4) Uredbe ... Evropskega parlamenta in Sveta [o notranjem trgu električne energije (prenovitev), 2016/0379(COD)], države članice zagotovijo, da se pravice do dostopa in priklopa na omrežje ohranijo za projekte, v katerih se nadomeščajo stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo, vsaj v primerih, v katerih ni nobene spremembe zmogljivosti.

Sprememba 354

Sprememba 354

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 5 a (novo)

Člen 16 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice s postopki dodeljevanja dovoljenj ali koncesij zagotovijo, da je do 31. decembra 2022 90 % vseh bencinskih črpalk ob cestah jedrnega omrežja, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1315/2013 („jedrno omrežje TEN-T“), opremljeno z javno dostopnimi polnilnimi mesti za električna vozila. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 v zvezi z razširitvijo področja uporabe tega odstavka na goriva iz člena 25. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice s postopki dodeljevanja dovoljenj ali koncesij zagotovijo, da je do 31. decembra 2022 90 % vseh bencinskih črpalk ob cestah jedrnega omrežja, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1315/2013 („jedrno omrežje TEN-T“), opremljeno z javno dostopnimi polnilnimi mesti za električna vozila. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 v zvezi z razširitvijo področja uporabe tega odstavka na goriva iz člena 25.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Predstavitveni projekti in obrati z električno zmogljivostjo, manjšo od 50 kW, se lahko priključijo na omrežje po obvestitvi operaterja prenosnega sistema. | 1.   Predstavitveni projekti in obrati z električno zmogljivostjo, manjšo od 50 kW, se lahko priključijo na omrežje po obvestitvi operaterja prenosnega sistema. |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka za predstavitvene projekte in obrate z zmogljivostjo med 10,8  kW in 50kW operater distribucijskega sistema lahko zavrne enostavno uradno obvestilo na podlagi utemeljenih razlogov ali predlaga drugo rešitev. V tem primeru to stori v dveh tednih po obvestilu o izdaji in prosilec lahko nato zahteva povezavo preko standardnih postopkov. Če operater distribucijskega sistema v navedenem časovnem obdobju ni sprejel negativne odločitve, se naprava lahko priključi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Predstavitveni projekti in obrati z električno zmogljivostjo, manjšo od 50 kW, se lahko priključijo na omrežje po obvestitvi operaterja prenosnega sistema.

1.   Predstavitveni projekti in obrati z električno zmogljivostjo, manjšo od 50 kW, se lahko priključijo na omrežje po obvestitvi operaterja prenosnega sistema.

Z odstopanjem od prvega pododstavka za predstavitvene projekte in obrate z zmogljivostjo med 10,8  kW in 50kW operater distribucijskega sistema lahko zavrne enostavno uradno obvestilo na podlagi utemeljenih razlogov ali predlaga drugo rešitev. V tem primeru to stori v dveh tednih po obvestilu o izdaji in prosilec lahko nato zahteva povezavo preko standardnih postopkov. Če operater distribucijskega sistema v navedenem časovnem obdobju ni sprejel negativne odločitve, se naprava lahko priključi.

Z odstopanjem od prvega pododstavka za predstavitvene projekte in obrate z zmogljivostjo med 10,8  kW in 50kW operater distribucijskega sistema lahko zavrne enostavno uradno obvestilo na podlagi utemeljenih razlogov ali predlaga drugo rešitev. V tem primeru to stori v dveh tednih po obvestilu o izdaji in prosilec lahko nato zahteva povezavo preko standardnih postopkov. Če operater distribucijskega sistema v navedenem časovnem obdobju ni sprejel negativne odločitve, se naprava lahko priključi.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore na voljo vsem ustreznim akterjem, kot so odjemalci,
  gradbeniki
  , inštalaterji, arhitekti in dobavitelji ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki lahko uporabljajo energijo iz obnovljivih virov. | 1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore na voljo vsem ustreznim akterjem, kot so odjemalci,
  zlasti tisti z nizkimi dohodki in ranljivi odjemalci, proizvajalci-odjemalci električne energije iz obnovljivih virov, energetske skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire, gradbeniki,
  inštalaterji, arhitekti in dobavitelji ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki lahko uporabljajo energijo iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore na voljo vsem ustreznim akterjem, kot so odjemalci,
  gradbeniki
  , inštalaterji, arhitekti in dobavitelji ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki lahko uporabljajo energijo iz obnovljivih virov.

1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o ukrepih podpore na voljo vsem ustreznim akterjem, kot so odjemalci,
  zlasti tisti z nizkimi dohodki in ranljivi odjemalci, proizvajalci-odjemalci električne energije iz obnovljivih virov, energetske skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire, gradbeniki,
  inštalaterji, arhitekti in dobavitelji ogrevalnih, hladilnih in električnih naprav in sistemov ter vozil, ki lahko uporabljajo energijo iz obnovljivih virov.

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo informacije o inteligentnih prometnih sistemih in povezanih vozilih v zvezi s koristmi, ki jih prinašajo za varnost v cestnem prometu, zmanjševanje zastojev in učinkovito porabo goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice zagotovijo informacije o inteligentnih prometnih sistemih in povezanih vozilih v zvezi s koristmi, ki jih prinašajo za varnost v cestnem prometu, zmanjševanje zastojev in učinkovito porabo goriva.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 6

Člen 18 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice ob sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi razvijejo primerne programe obveščanja, osveščanja, usmerjanja in/ali usposabljanja ter tako državljane obveščajo o koristih in praktičnih vidikih razvoja in uporabe energije iz obnovljivih virov. | 6.   Države članice ob sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi razvijejo primerne programe obveščanja, osveščanja, usmerjanja in/ali usposabljanja ter tako državljane obveščajo
  o tem, kako izvajati svoje pravice kot aktivni državljani
  in o koristih in praktičnih vidikih
  , tudi tehničnih in finančnih,
  razvoja in uporabe energije iz obnovljivih virov
  , vključno s samoporabo ali porabo v okviru skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ter o koristih mehanizmov sodelovanja med državami članicami in različnih vrstah čezmejnega sodelovanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice ob sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi razvijejo primerne programe obveščanja, osveščanja, usmerjanja in/ali usposabljanja ter tako državljane obveščajo o koristih in praktičnih vidikih razvoja in uporabe energije iz obnovljivih virov.

6.   Države članice ob sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi razvijejo primerne programe obveščanja, osveščanja, usmerjanja in/ali usposabljanja ter tako državljane obveščajo
  o tem, kako izvajati svoje pravice kot aktivni državljani
  in o koristih in praktičnih vidikih
  , tudi tehničnih in finančnih,
  razvoja in uporabe energije iz obnovljivih virov
  , vključno s samoporabo ali porabo v okviru skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ter o koristih mehanizmov sodelovanja med državami članicami in različnih vrstah čezmejnega sodelovanja
  .

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 2 – pododstavek 3

Člen 19 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se proizvajalcu, ki je prejel finančno podporo iz programa podpore za isto proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ne izdajo potrdila o izvoru.
  Države
  članice izdajo
  takšna potrdila
  o izvoru
  in jih prek ponudbe na dražbi prenesejo na trg
  .
  Prihodki, zbrani na dražbi, se uporabijo za kritje stroškov podpore za obnovljive vire energije. | Države članice zagotovijo, da se
  v primeru obratov za energijo iz obnovljivih virov, ki so začeli obratovati po ... [datum začetka veljavnosti te direktive],
  proizvajalcu, ki je prejel finančno podporo iz programa podpore za isto proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ne izdajo potrdila o izvoru
  , razen če se prepreči dvojno nadomestilo
  . |
| | Domneva se, da dvojnega nadomestila ni, kadar: |
| | (a) | se finančna podpora odobri prek razpisnega postopka ali sistema zelenih certifikatov, s katerim je mogoče trgovati; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da se proizvajalcu, ki je prejel finančno podporo iz programa podpore za isto proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ne izdajo potrdila o izvoru.
  Države
  članice izdajo
  takšna potrdila
  o izvoru
  in jih prek ponudbe na dražbi prenesejo na trg
  .
  Prihodki, zbrani na dražbi, se uporabijo za kritje stroškov podpore za obnovljive vire energije.

Države

takšna potrdila

in jih prek ponudbe na dražbi prenesejo na trg

Prihodki, zbrani na dražbi, se uporabijo za kritje stroškov podpore za obnovljive vire energije.

Države članice zagotovijo, da se
  v primeru obratov za energijo iz obnovljivih virov, ki so začeli obratovati po ... [datum začetka veljavnosti te direktive],
  proizvajalcu, ki je prejel finančno podporo iz programa podpore za isto proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ne izdajo potrdila o izvoru
  , razen če se prepreči dvojno nadomestilo
  .

v primeru obratov za energijo iz obnovljivih virov, ki so začeli obratovati po ... [datum začetka veljavnosti te direktive],

, razen če se prepreči dvojno nadomestilo

Domneva se, da dvojnega nadomestila ni, kadar:

Domneva se, da dvojnega nadomestila ni, kadar:

(a)

(a)

se finančna podpora odobri prek razpisnega postopka ali sistema zelenih certifikatov, s katerim je mogoče trgovati;

se finančna podpora odobri prek razpisnega postopka ali sistema zelenih certifikatov, s katerim je mogoče trgovati;

| (b) | se tržna vrednost potrdila o izvoru upravno upošteva pri ravni finančne podpore; ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

se tržna vrednost potrdila o izvoru upravno upošteva pri ravni finančne podpore; ali

se tržna vrednost potrdila o izvoru upravno upošteva pri ravni finančne podpore; ali

| (c) | potrdila o izvoru se ne izdajo neposredno proizvajalcu, temveč dobavitelju ali potrošniku, ki kupi energijo iz obnovljivih virov v konkurenčnem okolju ali z dolgoročnim sporazumom o nakupu podjetniške električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(c)

(c)

potrdila o izvoru se ne izdajo neposredno proizvajalcu, temveč dobavitelju ali potrošniku, ki kupi energijo iz obnovljivih virov v konkurenčnem okolju ali z dolgoročnim sporazumom o nakupu podjetniške električne energije iz obnovljivih virov.

potrdila o izvoru se ne izdajo neposredno proizvajalcu, temveč dobavitelju ali potrošniku, ki kupi energijo iz obnovljivih virov v konkurenčnem okolju ali z dolgoročnim sporazumom o nakupu podjetniške električne energije iz obnovljivih virov.

V drugih primerih, kot je določeno v četrtem pododstavku, države
  članice izdajo
  potrdilo
  o izvoru
  za statistične namene in jih nemudoma prekličejo
  .

V drugih primerih, kot je določeno v četrtem pododstavku, države

potrdilo

za statistične namene in jih nemudoma prekličejo

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 7 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 19 – odstavek 7 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | ali vir energije, iz katerega je bila energija proizvedena, izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 26. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

ali vir energije, iz katerega je bila energija proizvedena, izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 26.

ali vir energije, iz katerega je bila energija proizvedena, izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 26.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 7 – pododstavek 1 – točka b – točka ii

Člen 19 – odstavek 7 – pododstavek 1 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | plin ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

plin ali

| (ii) | plin
  , vključno z vodikom,
  ali |
| --- | --- |

(ii)

plin
  , vključno z vodikom,
  ali

, vključno z vodikom,

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 8

Člen 19 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Če mora dobavitelj električne energije za namene člena 3 Direktive 2009/72/ES dokazati delež ali količino energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru. Prav tako se potrdila o izvoru, pripravljena v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/
  ES
  , uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom. Države članice zagotovijo, da se v primeru uporabe potrdil o izvoru za prikaz porabe energije ali električne energije iz obnovljivih virov iz soproizvodnje z visokim izkoristkom v celoti upošteva izguba pri prenosu. | 8.   Če mora dobavitelj električne energije za namene člena 3 Direktive 2009/72/ES dokazati delež ali količino energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru. Prav tako se potrdila o izvoru, pripravljena v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/
  EU
  , uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom.
  V zvezi z odstavkom 2 se, kjer se električna energija proizvaja s soproizvodnjo z visokim izkoristkom z uporabo obnovljivih virov, izda le eno potrdilo o izvoru, kjer sta opredeljeni obe značilnosti.
  Države članice zagotovijo, da se v primeru uporabe potrdil o izvoru za prikaz porabe energije ali električne energije iz obnovljivih virov iz soproizvodnje z visokim izkoristkom v celoti upošteva izguba pri prenosu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Če mora dobavitelj električne energije za namene člena 3 Direktive 2009/72/ES dokazati delež ali količino energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru. Prav tako se potrdila o izvoru, pripravljena v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/
  ES
  , uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom. Države članice zagotovijo, da se v primeru uporabe potrdil o izvoru za prikaz porabe energije ali električne energije iz obnovljivih virov iz soproizvodnje z visokim izkoristkom v celoti upošteva izguba pri prenosu.

8.   Če mora dobavitelj električne energije za namene člena 3 Direktive 2009/72/ES dokazati delež ali količino energije iz obnovljivih virov v svoji mešanici energijskih virov, to stori z uporabo potrdil o izvoru. Prav tako se potrdila o izvoru, pripravljena v skladu s členom 14(10) Direktive 2012/27/
  EU
  , uporabljajo za izpolnjevanje morebitnih zahtev po dokazovanju količine električne energije iz soproizvodnje z visokim izkoristkom.
  V zvezi z odstavkom 2 se, kjer se električna energija proizvaja s soproizvodnjo z visokim izkoristkom z uporabo obnovljivih virov, izda le eno potrdilo o izvoru, kjer sta opredeljeni obe značilnosti.
  Države članice zagotovijo, da se v primeru uporabe potrdil o izvoru za prikaz porabe energije ali električne energije iz obnovljivih virov iz soproizvodnje z visokim izkoristkom v celoti upošteva izguba pri prenosu.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice po potrebi presodijo, ali je treba zaradi lažje vključitve plina iz obnovljivih virov energije razširiti obstoječo infrastrukturo plinskega omrežja. | 1.   Države članice po potrebi presodijo, ali je treba zaradi lažje vključitve plina iz obnovljivih virov energije razširiti obstoječo infrastrukturo plinskega omrežja.
  Operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov so odgovorni za zagotovitev nemotenega delovanja infrastrukture plinskega omrežja, kar vključuje njegovo vzdrževanje in redno čiščenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice po potrebi presodijo, ali je treba zaradi lažje vključitve plina iz obnovljivih virov energije razširiti obstoječo infrastrukturo plinskega omrežja.

1.   Države članice po potrebi presodijo, ali je treba zaradi lažje vključitve plina iz obnovljivih virov energije razširiti obstoječo infrastrukturo plinskega omrežja.
  Operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov so odgovorni za zagotovitev nemotenega delovanja infrastrukture plinskega omrežja, kar vključuje njegovo vzdrževanje in redno čiščenje.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 20 – odstavek 3

Člen 20 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice v skladu s svojo oceno nujnosti gradnje nove infrastrukture za proizvodnjo energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) te direktive, ki je vključena v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s Prilogo I Uredbe [
  Upravljanje
  ], po potrebi sprejmejo ukrepe za razvoj infrastrukture za daljinsko ogrevanje, ki se bo prilagajala razvoju proizvodnje energije za ogrevanje in hlajenje v velikih obratih na biomaso, sončno energijo in geotermalno energijo. | 3.   Države članice v skladu s svojo oceno nujnosti gradnje nove infrastrukture za proizvodnjo energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) te direktive, ki je vključena v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s Prilogo I Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ], po potrebi sprejmejo ukrepe za razvoj infrastrukture za daljinsko ogrevanje, ki se bo prilagajala razvoju proizvodnje energije za ogrevanje in hlajenje v velikih obratih na
  trajnostno
  biomaso,
  toploto okolice iz velikih toplotnih črpalk, ter obratih na
  sončno energijo in geotermalno energijo
  in uporabi presežne energije iz industrijskih in drugih virov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice v skladu s svojo oceno nujnosti gradnje nove infrastrukture za proizvodnjo energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) te direktive, ki je vključena v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s Prilogo I Uredbe [
  Upravljanje
  ], po potrebi sprejmejo ukrepe za razvoj infrastrukture za daljinsko ogrevanje, ki se bo prilagajala razvoju proizvodnje energije za ogrevanje in hlajenje v velikih obratih na biomaso, sončno energijo in geotermalno energijo.

3.   Države članice v skladu s svojo oceno nujnosti gradnje nove infrastrukture za proizvodnjo energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov za doseganje cilja Unije iz člena 3(1) te direktive, ki je vključena v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v skladu s Prilogo I Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ], po potrebi sprejmejo ukrepe za razvoj infrastrukture za daljinsko ogrevanje, ki se bo prilagajala razvoju proizvodnje energije za ogrevanje in hlajenje v velikih obratih na
  trajnostno
  biomaso,
  toploto okolice iz velikih toplotnih črpalk, ter obratih na
  sončno energijo in geotermalno energijo
  in uporabi presežne energije iz industrijskih in drugih virov
  .

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da imajo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov sami ali prek združevalcev | Države članice zagotovijo, da so potrošniki upravičeni, da postanejo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V ta namen
  države članice zagotovijo, da imajo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov sami ali prek združevalcev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da imajo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov sami ali prek združevalcev

Države članice zagotovijo, da so potrošniki upravičeni, da postanejo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V ta namen
  države članice zagotovijo, da imajo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov sami ali prek združevalcev:

Države članice zagotovijo, da so potrošniki upravičeni, da postanejo samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V ta namen

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pravico do samoporabe električne energije iz obnovljivih virov ter prodaje, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije, presežkov pri proizvodnji, ne da bi se od njih zahtevali nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pravico do samoporabe električne energije iz obnovljivih virov ter prodaje, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije, presežkov pri proizvodnji, ne da bi se od njih zahtevali nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov, ter

| (a) | pravico do samoporabe električne energije iz obnovljivih virov ter prodaje, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije
  in medsebojnih ureditev za trgovanje
  , presežkov pri proizvodnji, ne da bi se od njih zahtevali
  diskriminatorni ali
  nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov, ter |
| --- | --- |

(a)

pravico do samoporabe električne energije iz obnovljivih virov ter prodaje, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije
  in medsebojnih ureditev za trgovanje
  , presežkov pri proizvodnji, ne da bi se od njih zahtevali
  diskriminatorni ali
  nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov, ter

in medsebojnih ureditev za trgovanje

diskriminatorni ali

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | pravico do porabe lastno proizvedene električne energije iz obnovljivih virov, ki ostane v njihovem objektu, brez odgovornosti za pristojbine, dajatve ali davek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

pravico do porabe lastno proizvedene električne energije iz obnovljivih virov, ki ostane v njihovem objektu, brez odgovornosti za pristojbine, dajatve ali davek.

pravico do porabe lastno proizvedene električne energije iz obnovljivih virov, ki ostane v njihovem objektu, brez odgovornosti za pristojbine, dajatve ali davek.

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | pravico, da namestijo in upravljajo sisteme za shranjevanje električne energije v kombinaciji z obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov za samoporabo, brez odgovornosti za pristojbine, vključno z davkom in dvojnimi omrežnimi pristojbinami za shranjeno električno energijo, ki ostane v njihovem objektu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

pravico, da namestijo in upravljajo sisteme za shranjevanje električne energije v kombinaciji z obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov za samoporabo, brez odgovornosti za pristojbine, vključno z davkom in dvojnimi omrežnimi pristojbinami za shranjeno električno energijo, ki ostane v njihovem objektu;

pravico, da namestijo in upravljajo sisteme za shranjevanje električne energije v kombinaciji z obrati, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov za samoporabo, brez odgovornosti za pristojbine, vključno z davkom in dvojnimi omrežnimi pristojbinami za shranjeno električno energijo, ki ostane v njihovem objektu;

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | da se v zvezi z električno energijo iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje in ki ne presega letne vrednosti 10 MWh za gospodinjstva oziroma 500 MWh za pravne osebe, ne obravnavajo kot dobavitelji energije v skladu zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

da se v zvezi z električno energijo iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje in ki ne presega letne vrednosti 10 MWh za gospodinjstva oziroma 500 MWh za pravne osebe, ne obravnavajo kot dobavitelji energije v skladu zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo in

| (c) | da se v zvezi z električno energijo iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje in ki ne presega letne vrednosti 10 MWh za gospodinjstva oziroma 500 MWh za pravne osebe, ne obravnavajo kot dobavitelji energije v skladu zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo
  , brez poseganja v postopke, vzpostavljene za nadzor
  in
  odobritev povezave proizvodne zmogljivosti na omrežje, ki jih uporabljajo operaterji distribucijskih sistemov v skladu s členi od 15 do 18; |
| --- | --- |

(c)

da se v zvezi z električno energijo iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje in ki ne presega letne vrednosti 10 MWh za gospodinjstva oziroma 500 MWh za pravne osebe, ne obravnavajo kot dobavitelji energije v skladu zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo
  , brez poseganja v postopke, vzpostavljene za nadzor
  in
  odobritev povezave proizvodne zmogljivosti na omrežje, ki jih uporabljajo operaterji distribucijskih sistemov v skladu s členi od 15 do 18;

, brez poseganja v postopke, vzpostavljene za nadzor

odobritev povezave proizvodne zmogljivosti na omrežje, ki jih uporabljajo operaterji distribucijskih sistemov v skladu s členi od 15 do 18;

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | da prejemajo nadomestilo za lastno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje,
  kar odraža tržno
  vrednost
  dovajane električne
  energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

da prejemajo nadomestilo za lastno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje,
  kar odraža tržno
  vrednost
  dovajane električne
  energije.

kar odraža tržno

dovajane električne

| (d) | da prejemajo nadomestilo za lastno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje,
  ki je enaka najmanj tržni ceni in lahko upošteva dolgoročno
  vrednost
  za omrežje, okolje in družbo v skladu z analizo stroškov in koristi distribuiranih virov
  energije
  v skladu s členom 59 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta ... [o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)]
  . |
| --- | --- |

(d)

da prejemajo nadomestilo za lastno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki jo dovajajo v omrežje,
  ki je enaka najmanj tržni ceni in lahko upošteva dolgoročno
  vrednost
  za omrežje, okolje in družbo v skladu z analizo stroškov in koristi distribuiranih virov
  energije
  v skladu s členom 59 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta ... [o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)]
  .

ki je enaka najmanj tržni ceni in lahko upošteva dolgoročno

za omrežje, okolje in družbo v skladu z analizo stroškov in koristi distribuiranih virov

v skladu s členom 59 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta ... [o skupnih pravilih za notranji trg električne energije (prenovitev), 2016/0380(COD)]

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotovijo, da je porazdelitev stroškov za upravljanje omrežja in razvoj pravična in sorazmerna ter da odraža sistemske koristi lastne proizvodnje, vključno z dolgotrajno vrednostjo za omrežje, okolje in družbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da je porazdelitev stroškov za upravljanje omrežja in razvoj pravična in sorazmerna ter da odraža sistemske koristi lastne proizvodnje, vključno z dolgotrajno vrednostjo za omrežje, okolje in družbo.

Države članice zagotovijo, da je porazdelitev stroškov za upravljanje omrežja in razvoj pravična in sorazmerna ter da odraža sistemske koristi lastne proizvodnje, vključno z dolgotrajno vrednostjo za omrežje, okolje in družbo.

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da so lahko samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov, ki prebivajo v istih večstanovanjskih blokih ali se nahajajo v istih poslovnih območjih ali območjih skupnih storitev ali
  zaprtih distribucijskih sistemih
  , skupaj udeleženi pri samoporabi na enak način kot posamezni samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V tem primeru se mejna vrednost iz točke 1(c) uporabi za vsakega zadevnega samoporabnika električne energije iz obnovljivih virov. | 2.   Države članice zagotovijo, da so lahko samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov, ki prebivajo v istih večstanovanjskih blokih
  , stanovanjskih območjih
  ali se nahajajo v istih poslovnih
  ali industrijskih
  območjih ali območjih skupnih storitev ali
  v istem zaprtem distribucijskem sistemu
  , skupaj udeleženi pri samoporabi na enak način kot posamezni samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V tem primeru se mejna vrednost iz točke 1(c) uporabi za vsakega zadevnega samoporabnika električne energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da so lahko samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov, ki prebivajo v istih večstanovanjskih blokih ali se nahajajo v istih poslovnih območjih ali območjih skupnih storitev ali
  zaprtih distribucijskih sistemih
  , skupaj udeleženi pri samoporabi na enak način kot posamezni samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V tem primeru se mejna vrednost iz točke 1(c) uporabi za vsakega zadevnega samoporabnika električne energije iz obnovljivih virov.

2.   Države članice zagotovijo, da so lahko samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov, ki prebivajo v istih večstanovanjskih blokih
  , stanovanjskih območjih
  ali se nahajajo v istih poslovnih
  ali industrijskih
  območjih ali območjih skupnih storitev ali
  v istem zaprtem distribucijskem sistemu
  , skupaj udeleženi pri samoporabi na enak način kot posamezni samoporabniki električne energije iz obnovljivih virov. V tem primeru se mejna vrednost iz točke 1(c) uporabi za vsakega zadevnega samoporabnika električne energije iz obnovljivih virov.

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 2 a (novo)

Člen 21 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice opravijo oceno obstoječih ovir za samoporabo in potenciala za njen razvoj na svojem ozemlju, da bi vzpostavile omogočitveni okvir za spodbujanje in omogočanje razvoja samoporabe iz obnovljivih virov. |
| | Ta omogočitveni okvir med drugim vključuje: |
| | (a) | posebne ukrepe za zagotovitev, da je samoporaba dostopna za vse potrošnike, tudi za tiste z nizkimi prihodki ali za ranljiva gospodinjstva ali tiste, ki živijo v socialnih ali najemniških stanovanjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice opravijo oceno obstoječih ovir za samoporabo in potenciala za njen razvoj na svojem ozemlju, da bi vzpostavile omogočitveni okvir za spodbujanje in omogočanje razvoja samoporabe iz obnovljivih virov.

Ta omogočitveni okvir med drugim vključuje:

Ta omogočitveni okvir med drugim vključuje:

(a)

(a)

posebne ukrepe za zagotovitev, da je samoporaba dostopna za vse potrošnike, tudi za tiste z nizkimi prihodki ali za ranljiva gospodinjstva ali tiste, ki živijo v socialnih ali najemniških stanovanjih;

posebne ukrepe za zagotovitev, da je samoporaba dostopna za vse potrošnike, tudi za tiste z nizkimi prihodki ali za ranljiva gospodinjstva ali tiste, ki živijo v socialnih ali najemniških stanovanjih;

| (b) | orodja za lažji dostop do financiranja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

orodja za lažji dostop do financiranja;

orodja za lažji dostop do financiranja;

| (c) | spodbude za lastnike stavb, da najemnikom dajo možnosti za samoporabo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

spodbude za lastnike stavb, da najemnikom dajo možnosti za samoporabo;

spodbude za lastnike stavb, da najemnikom dajo možnosti za samoporabo;

| (d) | odpravo neupravičenih regulativnih ovir za samoporabo energije iz obnovljivih virov, tudi za najemnike. |
| --- | --- |

(d)

(d)

odpravo neupravičenih regulativnih ovir za samoporabo energije iz obnovljivih virov, tudi za najemnike.

odpravo neupravičenih regulativnih ovir za samoporabo energije iz obnovljivih virov, tudi za najemnike.

Ta omogočitveni okvir je del nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Ta omogočitveni okvir je del nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 21 – odstavek 3

Člen 21 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Naprave
  samoporabnika električne energije iz obnovljivih virov
  lahko
  , kar zadeva namestitev in obratovanje, vključno z merjenjem porabe in vzdrževanjem, upravlja tretja stran. | 3.   
  S privolitvijo
  samoporabnika
  ima njegove naprave
  električne energije iz obnovljivih virov, kar zadeva namestitev in obratovanje, vključno z merjenjem porabe in vzdrževanjem,
  lahko v lasti tretja stran ali
  upravlja
  z njimi. Tretja stran ne šteje kot samoporabnik električne energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Naprave
  samoporabnika električne energije iz obnovljivih virov
  lahko
  , kar zadeva namestitev in obratovanje, vključno z merjenjem porabe in vzdrževanjem, upravlja tretja stran.

3.   
  S privolitvijo
  samoporabnika
  ima njegove naprave
  električne energije iz obnovljivih virov, kar zadeva namestitev in obratovanje, vključno z merjenjem porabe in vzdrževanjem,
  lahko v lasti tretja stran ali
  upravlja
  z njimi. Tretja stran ne šteje kot samoporabnik električne energije iz obnovljivih virov.

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek - 1 (novo)

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotovijo, da so končni odjemalci, zlasti gospodinjstva, upravičeni do sodelovanja v skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ne da bi izgubili pravice, ki jih imajo kot končni odjemalci, in brez neutemeljenih pogojev ali postopkov, ki bi jim preprečili sodelovanje v skupnost na področju energije iz obnovljivih virov ali bi jih odvrnili od sodelovanja, pod pogojem, da za zasebna podjetja njihova udeležba ne pomeni njihove osnovne gospodarske ali poklicne dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da so končni odjemalci, zlasti gospodinjstva, upravičeni do sodelovanja v skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ne da bi izgubili pravice, ki jih imajo kot končni odjemalci, in brez neutemeljenih pogojev ali postopkov, ki bi jim preprečili sodelovanje v skupnost na področju energije iz obnovljivih virov ali bi jih odvrnili od sodelovanja, pod pogojem, da za zasebna podjetja njihova udeležba ne pomeni njihove osnovne gospodarske ali poklicne dejavnosti.

Države članice zagotovijo, da so končni odjemalci, zlasti gospodinjstva, upravičeni do sodelovanja v skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ne da bi izgubili pravice, ki jih imajo kot končni odjemalci, in brez neutemeljenih pogojev ali postopkov, ki bi jim preprečili sodelovanje v skupnost na področju energije iz obnovljivih virov ali bi jih odvrnili od sodelovanja, pod pogojem, da za zasebna podjetja njihova udeležba ne pomeni njihove osnovne gospodarske ali poklicne dejavnosti.

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da imajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov pravico do proizvodnje, porabe, shranjevanja in prodaje energije iz obnovljivih virov, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije, ne da bi se od njih zahtevali nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov. | Države članice zagotovijo, da imajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov pravico do proizvodnje, porabe, shranjevanja in prodaje energije iz obnovljivih virov, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije, ne da bi se od njih zahtevali
  diskriminatorni ali
  nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da imajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov pravico do proizvodnje, porabe, shranjevanja in prodaje energije iz obnovljivih virov, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije, ne da bi se od njih zahtevali nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov.

Države članice zagotovijo, da imajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov pravico do proizvodnje, porabe, shranjevanja in prodaje energije iz obnovljivih virov, tudi na podlagi pogodb o nakupu električne energije, ne da bi se od njih zahtevali
  diskriminatorni ali
  nesorazmerni postopki in plačila, ki ne odražajo stroškov.

diskriminatorni ali

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – uvodni del

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene te direktive je skupnost na področju energije iz obnovljivih virov MSP ali neprofitna organizacija, katere družbeniki ali člani sodelujejo pri proizvodnji, distribuciji in shranjevanju energije iz obnovljivih virov ter oskrbi z njo
  , pri čemer izpolnjujejo najmanj štiri izmed naslednjih meril: | Za namene te direktive je skupnost na področju energije iz obnovljivih virov MSP ali neprofitna organizacija, katere družbeniki ali člani sodelujejo pri proizvodnji, distribuciji in shranjevanju energije iz obnovljivih virov ter oskrbi z njo. |
| | Subjekt je obravnavan kot skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, če je najmanj 51 % sedežev v upravnem odboru ali upravnih organih namenjenih lokalnim članom, tj. predstavnikom javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali posameznim državljanom. |
| | Poleg tega skupnost na področju energije iz obnovljivih virov izpolnjuje najmanj tri od naslednjih meril: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene te direktive je skupnost na področju energije iz obnovljivih virov MSP ali neprofitna organizacija, katere družbeniki ali člani sodelujejo pri proizvodnji, distribuciji in shranjevanju energije iz obnovljivih virov ter oskrbi z njo
  , pri čemer izpolnjujejo najmanj štiri izmed naslednjih meril:

, pri čemer izpolnjujejo najmanj štiri izmed naslednjih meril:

Za namene te direktive je skupnost na področju energije iz obnovljivih virov MSP ali neprofitna organizacija, katere družbeniki ali člani sodelujejo pri proizvodnji, distribuciji in shranjevanju energije iz obnovljivih virov ter oskrbi z njo.

Subjekt je obravnavan kot skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, če je najmanj 51 % sedežev v upravnem odboru ali upravnih organih namenjenih lokalnim članom, tj. predstavnikom javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali posameznim državljanom.

Subjekt je obravnavan kot skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, če je najmanj 51 % sedežev v upravnem odboru ali upravnih organih namenjenih lokalnim članom, tj. predstavnikom javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali posameznim državljanom.

Poleg tega skupnost na področju energije iz obnovljivih virov izpolnjuje najmanj tri od naslednjih meril:

Poleg tega skupnost na področju energije iz obnovljivih virov izpolnjuje najmanj tri od naslednjih meril:

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | družbeniki ali člani so fizične osebe, lokalni organi, vključno z občinami, ali MSP
  , ki delujejo na področju energije iz obnovljivih virov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

družbeniki ali člani so fizične osebe, lokalni organi, vključno z občinami, ali MSP
  , ki delujejo na področju energije iz obnovljivih virov
  ;

, ki delujejo na področju energije iz obnovljivih virov

| (a) | družbeniki ali člani so fizične osebe, lokalni organi, vključno z občinami, ali MSP; |
| --- | --- |

(a)

družbeniki ali člani so fizične osebe, lokalni organi, vključno z občinami, ali MSP;

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | najmanj 51 % družbenikov ali članov subjekta z glasovalno pravico je fizičnih oseb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

najmanj 51 % družbenikov ali članov subjekta z glasovalno pravico je fizičnih oseb;

| (b) | najmanj 51 % družbenikov ali članov subjekta z glasovalno pravico je fizičnih oseb
  ali javnih organov
  ; |
| --- | --- |

(b)

najmanj 51 % družbenikov ali članov subjekta z glasovalno pravico je fizičnih oseb
  ali javnih organov
  ;

ali javnih organov

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | najmanj 51 % deleža ali pravic do udeležbe pri dobičku subjekta je v lasti lokalnih članov, tj. predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali
  državljanov z neposrednim interesom za dejavnosti skupnosti in njihove učinke
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

najmanj 51 % deleža ali pravic do udeležbe pri dobičku subjekta je v lasti lokalnih članov, tj. predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali
  državljanov z neposrednim interesom za dejavnosti skupnosti in njihove učinke
  ;

državljanov z neposrednim interesom za dejavnosti skupnosti in njihove učinke

| (c) | najmanj 51 % deleža ali pravic do udeležbe pri dobičku subjekta je v lasti lokalnih članov, tj. predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali
  posameznih državljanov
  ; |
| --- | --- |

(c)

najmanj 51 % deleža ali pravic do udeležbe pri dobičku subjekta je v lasti lokalnih članov, tj. predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali
  posameznih državljanov
  ;

posameznih državljanov

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka d

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | najmanj 51 % sedežev v upravnem odboru ali upravnih organih je namenjenih lokalnim članom, tj. predstavnikom javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali državljanom z neposrednim interesom za dejavnosti skupnosti in njihove učinke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

najmanj 51 % sedežev v upravnem odboru ali upravnih organih je namenjenih lokalnim članom, tj. predstavnikom javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali državljanom z neposrednim interesom za dejavnosti skupnosti in njihove učinke;

najmanj 51 % sedežev v upravnem odboru ali upravnih organih je namenjenih lokalnim članom, tj. predstavnikom javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov ali državljanom z neposrednim interesom za dejavnosti skupnosti in njihove učinke;

črtano

črtano

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice spremljajo uporabo teh meril in sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorabe ali škodljivih učinkov na konkurenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice spremljajo uporabo teh meril in sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorabe ali škodljivih učinkov na konkurenco.

Države članice spremljajo uporabo teh meril in sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorabe ali škodljivih učinkov na konkurenco.

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice pri pripravi programov podpore
  brez poseganja v pravila o državni pomoči upoštevajo posebnosti skupnosti na področju
  energije iz obnovljivih virov. | 2.   Države članice pri pripravi programov podpore
  upoštevajo posebnosti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, pri tem pa zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za proizvajalce električne
  energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice pri pripravi programov podpore
  brez poseganja v pravila o državni pomoči upoštevajo posebnosti skupnosti na področju
  energije iz obnovljivih virov.

2.   Države članice pri pripravi programov podpore
  upoštevajo posebnosti skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, pri tem pa zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za proizvajalce električne
  energije iz obnovljivih virov.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice opravijo oceno obstoječih ovir in potenciala za razvoj skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov na svojem ozemlju, da bi vzpostavile omogočitveni okvir za spodbujanje in omogočanje udeležbe teh skupnosti pri proizvodnji, porabi, shranjevanju in prodaje energije iz obnovljivih virov. |
| | Ta omogočitveni okvir vključuje: |
| | (a) | cilje in posebne ukrepe za pomoč javnim organom pri spodbujanju razvoja skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in za dejavno udeležbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice opravijo oceno obstoječih ovir in potenciala za razvoj skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov na svojem ozemlju, da bi vzpostavile omogočitveni okvir za spodbujanje in omogočanje udeležbe teh skupnosti pri proizvodnji, porabi, shranjevanju in prodaje energije iz obnovljivih virov.

Ta omogočitveni okvir vključuje:

Ta omogočitveni okvir vključuje:

(a)

(a)

cilje in posebne ukrepe za pomoč javnim organom pri spodbujanju razvoja skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in za dejavno udeležbo;

cilje in posebne ukrepe za pomoč javnim organom pri spodbujanju razvoja skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in za dejavno udeležbo;

| (b) | posebne ukrepe za zagotovitev, da je udeležba v skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov na voljo vsem potrošnikom, tudi tistim z nizkimi prihodki ali ranljivim gospodinjstvom ter tistim, ki živijo v socialnih ali najemniških stanovanjih; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posebne ukrepe za zagotovitev, da je udeležba v skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov na voljo vsem potrošnikom, tudi tistim z nizkimi prihodki ali ranljivim gospodinjstvom ter tistim, ki živijo v socialnih ali najemniških stanovanjih;

posebne ukrepe za zagotovitev, da je udeležba v skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov na voljo vsem potrošnikom, tudi tistim z nizkimi prihodki ali ranljivim gospodinjstvom ter tistim, ki živijo v socialnih ali najemniških stanovanjih;

| (c) | orodja za lažji dostop do financiranja in informacij; |
| --- | --- |

(c)

(c)

orodja za lažji dostop do financiranja in informacij;

orodja za lažji dostop do financiranja in informacij;

| (d) | regulativno podporo in podporo za razvoj zmogljivosti javnih organov pri vzpostavitvi skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(d)

(d)

regulativno podporo in podporo za razvoj zmogljivosti javnih organov pri vzpostavitvi skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov;

regulativno podporo in podporo za razvoj zmogljivosti javnih organov pri vzpostavitvi skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov;

| (e) | odpravo neupravičenih regulativnih in upravnih ovir za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(e)

(e)

odpravo neupravičenih regulativnih in upravnih ovir za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov;

odpravo neupravičenih regulativnih in upravnih ovir za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov;

| (f) | pravila za zagotovitev enake in nediskriminatorne obravnave potrošnikov, ki so udeleženi v energetski skupnosti, s katerimi se zagotovi enaka zaščita kot tistim odjemalcem, ki so priključeni na distribucijska omrežja. |
| --- | --- |

(f)

(f)

pravila za zagotovitev enake in nediskriminatorne obravnave potrošnikov, ki so udeleženi v energetski skupnosti, s katerimi se zagotovi enaka zaščita kot tistim odjemalcem, ki so priključeni na distribucijska omrežja.

pravila za zagotovitev enake in nediskriminatorne obravnave potrošnikov, ki so udeleženi v energetski skupnosti, s katerimi se zagotovi enaka zaščita kot tistim odjemalcem, ki so priključeni na distribucijska omrežja.

Ta omogočitveni okvir je del celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Ta omogočitveni okvir je del celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)].

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 1

Člen 23 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Da bi olajšala prodor energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, si vsaka država članica prizadeva za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, za najmanj
  eno odstotno točko
  letno, ki se izraža kot nacionalni delež porabe končne energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7. | 1.   Da bi olajšala prodor energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, si vsaka država članica prizadeva za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, za najmanj
  dve odstotni točki
  letno, ki se izraža kot nacionalni delež porabe končne energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7.
  Kadar država članica ne more doseči tega odstotka, to objavi, Komisiji pa posreduje obrazložitev za neizpolnjevanje. Države članice dajo prednost najboljšim razpoložljivim tehnologijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Da bi olajšala prodor energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, si vsaka država članica prizadeva za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, za najmanj
  eno odstotno točko
  letno, ki se izraža kot nacionalni delež porabe končne energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7.

1.   Da bi olajšala prodor energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevanja in hlajenja, si vsaka država članica prizadeva za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, za najmanj
  dve odstotni točki
  letno, ki se izraža kot nacionalni delež porabe končne energije in izračuna v skladu z metodologijo iz člena 7.
  Kadar država članica ne more doseči tega odstotka, to objavi, Komisiji pa posreduje obrazložitev za neizpolnjevanje. Države članice dajo prednost najboljšim razpoložljivim tehnologijam.

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za namene odstavka 1 države članice pri izračunu deleža energije iz obnovljivih virov za namene ogrevanja in hlajenja in za potrebna letna povečanja: |
| | (a) | lahko v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 upoštevajo povečanja, dosežena v danem letu, kot da bi bila delno ali v celoti dosežena v enem od dveh predhodnih ali naslednjih let; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za namene odstavka 1 države članice pri izračunu deleža energije iz obnovljivih virov za namene ogrevanja in hlajenja in za potrebna letna povečanja:

(a)

(a)

lahko v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 upoštevajo povečanja, dosežena v danem letu, kot da bi bila delno ali v celoti dosežena v enem od dveh predhodnih ali naslednjih let;

lahko v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 upoštevajo povečanja, dosežena v danem letu, kot da bi bila delno ali v celoti dosežena v enem od dveh predhodnih ali naslednjih let;

| (b) | lahko upoštevajo odpadno toploto in odpadni hlad pri letnem povečanju v odstavku 1, pri čemer je to omejeno na 50 % letnega povečanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

lahko upoštevajo odpadno toploto in odpadni hlad pri letnem povečanju v odstavku 1, pri čemer je to omejeno na 50 % letnega povečanja;

lahko upoštevajo odpadno toploto in odpadni hlad pri letnem povečanju v odstavku 1, pri čemer je to omejeno na 50 % letnega povečanja;

| (c) | povečanje zmanjšajo za 1 % vsako leto, če je delež energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu v sektorju ogrevanja in hlajenja med 50 in 80 %; |
| --- | --- |

(c)

(c)

povečanje zmanjšajo za 1 % vsako leto, če je delež energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu v sektorju ogrevanja in hlajenja med 50 in 80 %;

povečanje zmanjšajo za 1 % vsako leto, če je delež energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu v sektorju ogrevanja in hlajenja med 50 in 80 %;

| (d) | lahko opredelijo svoje ravni letnega povečanja, vključno s tem, ali se od leta, ko delež energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu preseže 80 %, uporabi zgornja meja za odpadno toploto in odpadni hlad iz točke (b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

lahko opredelijo svoje ravni letnega povečanja, vključno s tem, ali se od leta, ko delež energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu preseže 80 %, uporabi zgornja meja za odpadno toploto in odpadni hlad iz točke (b).

lahko opredelijo svoje ravni letnega povečanja, vključno s tem, ali se od leta, ko delež energije iz obnovljivih virov in virov odpadne toplote in odpadnega hladu preseže 80 %, uporabi zgornja meja za odpadno toploto in odpadni hlad iz točke (b).

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  lahko
  na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določijo in objavijo seznam ukrepov in izvajalskih subjektov, kot so dobavitelji goriva, ki prispevajo k povečanju iz odstavka 1. | 2.   Države članice na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določijo in objavijo seznam ukrepov in izvajalskih subjektov, kot so dobavitelji goriva, ki prispevajo k povečanju iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice
  lahko
  na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določijo in objavijo seznam ukrepov in izvajalskih subjektov, kot so dobavitelji goriva, ki prispevajo k povečanju iz odstavka 1.

2.   Države članice na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril določijo in objavijo seznam ukrepov in izvajalskih subjektov, kot so dobavitelji goriva, ki prispevajo k povečanju iz odstavka 1.

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 23 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Povečanje iz odstavka 1 se lahko izvede z eno ali več naslednjimi možnostmi: | 3.   Povečanje iz odstavka 1 se
  med drugim
  lahko izvede z eno ali več naslednjimi možnostmi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Povečanje iz odstavka 1 se lahko izvede z eno ali več naslednjimi možnostmi:

3.   Povečanje iz odstavka 1 se
  med drugim
  lahko izvede z eno ali več naslednjimi možnostmi:

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 3 – točka a

Člen 23 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | fizično vključitvijo energije iz obnovljivih virov v energijo in energetska goriva za ogrevanje in hlajenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

fizično vključitvijo energije iz obnovljivih virov v energijo in energetska goriva za ogrevanje in hlajenje;

| (a) | fizično vključitvijo energije iz obnovljivih virov
  ali odpadne toplote in odpadnega hladu
  v energijo in energetska goriva za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

(a)

fizično vključitvijo energije iz obnovljivih virov
  ali odpadne toplote in odpadnega hladu
  v energijo in energetska goriva za ogrevanje in hlajenje;

ali odpadne toplote in odpadnega hladu

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 3 – točka b

Člen 23 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | neposrednimi blažilnimi ukrepi, kot je namestitev visokoučinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah ali uporabo energije iz obnovljivih virov za postopke industrijskega ogrevanja in hlajenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

neposrednimi blažilnimi ukrepi, kot je namestitev visokoučinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah ali uporabo energije iz obnovljivih virov za postopke industrijskega ogrevanja in hlajenja;

| (b) | neposrednimi blažilnimi ukrepi, kot je namestitev visokoučinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah ali uporabo energije iz obnovljivih virov
  ali uporabo odpadne toplote ali odpadnega hladu
  za postopke industrijskega ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

(b)

neposrednimi blažilnimi ukrepi, kot je namestitev visokoučinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v stavbah ali uporabo energije iz obnovljivih virov
  ali uporabo odpadne toplote ali odpadnega hladu
  za postopke industrijskega ogrevanja in hlajenja;

ali uporabo odpadne toplote ali odpadnega hladu

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 3 – točka c a (novo)

Člen 23 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | z drugimi ukrepi politik z enakim učinkom, da se doseže letno povečanje, določeno v odstavku 1 ali 1a; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

z drugimi ukrepi politik z enakim učinkom, da se doseže letno povečanje, določeno v odstavku 1 ali 1a;

z drugimi ukrepi politik z enakim učinkom, da se doseže letno povečanje, določeno v odstavku 1 ali 1a;

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pri izvajanju ukrepov iz točk (a) do (d) države članice zahtevajo, da so ukrepi oblikovani na način, ki zagotavlja, da so dostopni za vse odjemalce, predvsem tiste z nizkimi dohodki ali ranljiva gospodinjstva, ki morda nimajo ustreznega kapitala, da bi jih lahko koristili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pri izvajanju ukrepov iz točk (a) do (d) države članice zahtevajo, da so ukrepi oblikovani na način, ki zagotavlja, da so dostopni za vse odjemalce, predvsem tiste z nizkimi dohodki ali ranljiva gospodinjstva, ki morda nimajo ustreznega kapitala, da bi jih lahko koristili.

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 5 – točka b a (novo)

Člen 23 – odstavek 5 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | količini odpadne toplote ali odpadnega hladu, dobavljene za ogrevanje in hlajenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

količini odpadne toplote ali odpadnega hladu, dobavljene za ogrevanje in hlajenje;

količini odpadne toplote ali odpadnega hladu, dobavljene za ogrevanje in hlajenje;

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 5 – točka c

Člen 23 – odstavek 5 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | deležu energije iz obnovljivih virov v skupni
  količine
  energije, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

deležu energije iz obnovljivih virov v skupni
  količine
  energije, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, in

količine

| (c) | deležu energije iz obnovljivih virov
  in odpadne toplote ali odpadnega hladu
  v skupni
  količini
  energije, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, in |
| --- | --- |

(c)

deležu energije iz obnovljivih virov
  in odpadne toplote ali odpadnega hladu
  v skupni
  količini
  energije, dobavljene za ogrevanje in hlajenje, in

in odpadne toplote ali odpadnega hladu

količini

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da dobavitelji energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje obveščajo končne odjemalce o njihovi energijski učinkovitosti in deležu energije iz obnovljivih virov v njihovih sistemih. Takšne informacije
  so
  v skladu s standardi iz Direktive 2010/31/EU. | 1.   Države članice zagotovijo, da dobavitelji energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje obveščajo končne odjemalce o njihovi energijski učinkovitosti in deležu energije iz obnovljivih virov v njihovih sistemih. Takšne informacije
  se zagotovijo vsako leto ali na zahtevo
  v skladu s standardi iz Direktive 2010/31/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da dobavitelji energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje obveščajo končne odjemalce o njihovi energijski učinkovitosti in deležu energije iz obnovljivih virov v njihovih sistemih. Takšne informacije
  so
  v skladu s standardi iz Direktive 2010/31/EU.

1.   Države članice zagotovijo, da dobavitelji energije za daljinsko ogrevanje in hlajenje obveščajo končne odjemalce o njihovi energijski učinkovitosti in deležu energije iz obnovljivih virov v njihovih sistemih. Takšne informacije
  se zagotovijo vsako leto ali na zahtevo
  v skladu s standardi iz Direktive 2010/31/EU.

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 2

Člen 24 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da omogočijo uporabnikom sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki ne pomenijo „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU, da se z namenom samoproizvodnje energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov odklopijo iz sistema
  ali pa preidejo na drugega dobavitelja toplote ali hladu, ki ima dostop do sistema iz odstavka 4
  . | 2.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da omogočijo uporabnikom sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki ne pomenijo „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU,
  ali ne bodo postali takšni sistemi v naslednjih petih letih glede na njihove naložbene načrte,
  da se z namenom samoproizvodnje energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov odklopijo iz sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da omogočijo uporabnikom sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki ne pomenijo „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU, da se z namenom samoproizvodnje energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov odklopijo iz sistema
  ali pa preidejo na drugega dobavitelja toplote ali hladu, ki ima dostop do sistema iz odstavka 4
  .

2.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da omogočijo uporabnikom sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki ne pomenijo „učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU,
  ali ne bodo postali takšni sistemi v naslednjih petih letih glede na njihove naložbene načrte,
  da se z namenom samoproizvodnje energije za ogrevanje ali hlajenje iz obnovljivih virov odklopijo iz sistema.

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 3

Člen 24 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice lahko omejijo pravico do odklopa
  ali zamenjavo dobavitelja
  na odjemalce, ki lahko dokažejo, da bi se z načrtovano alternativno možnostjo dobave energije za ogrevanje ali hlajenje znatno izboljšala energijska učinkovitost. Ocena učinkovitosti alternativne možnosti dobave lahko temelji na energetski izkaznici, kot je opredeljena v Direktivi 2010/31/EU. | 3.   Države članice lahko omejijo pravico do odklopa na odjemalce, ki lahko dokažejo, da bi se z načrtovano alternativno možnostjo dobave energije za ogrevanje ali hlajenje znatno izboljšala energijska učinkovitost. Ocena učinkovitosti alternativne možnosti dobave lahko temelji na energetski izkaznici, kot je opredeljena v Direktivi 2010/31/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice lahko omejijo pravico do odklopa
  ali zamenjavo dobavitelja
  na odjemalce, ki lahko dokažejo, da bi se z načrtovano alternativno možnostjo dobave energije za ogrevanje ali hlajenje znatno izboljšala energijska učinkovitost. Ocena učinkovitosti alternativne možnosti dobave lahko temelji na energetski izkaznici, kot je opredeljena v Direktivi 2010/31/EU.

3.   Države članice lahko omejijo pravico do odklopa na odjemalce, ki lahko dokažejo, da bi se z načrtovano alternativno možnostjo dobave energije za ogrevanje ali hlajenje znatno izboljšala energijska učinkovitost. Ocena učinkovitosti alternativne možnosti dobave lahko temelji na energetski izkaznici, kot je opredeljena v Direktivi 2010/31/EU.

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 4

Člen 24 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da zagotovijo nediskriminatoren dostop do sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja s toploto ali hladom iz obnovljivih virov energije ter odpadno toploto ali odpadnim hladom
  . Ta nediskriminatorni dostop omogoča
  ,
  da z energijo za ogrevanje ali hlajenje iz takšnih virov odjemalce, priključene na sistem
  daljinskega ogrevanja ali hlajenja
  , oskrbujejo dobavitelji, ki niso operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja
  . | 4.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da zagotovijo nediskriminatoren dostop do sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja s toploto ali hladom iz obnovljivih virov energije ter odpadno toploto ali odpadnim hladom
  na podlagi nediskriminatornih meril
  ,
  ki jih določi pristojni organ države članice. Ta merila upoštevajo ekonomsko in tehnično izvedljivost za operaterje sistemov
  daljinskega ogrevanja ali hlajenja
  in povezane odjemalce
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da zagotovijo nediskriminatoren dostop do sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja s toploto ali hladom iz obnovljivih virov energije ter odpadno toploto ali odpadnim hladom
  . Ta nediskriminatorni dostop omogoča
  ,
  da z energijo za ogrevanje ali hlajenje iz takšnih virov odjemalce, priključene na sistem
  daljinskega ogrevanja ali hlajenja
  , oskrbujejo dobavitelji, ki niso operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja
  .

4.   Države članice določijo potrebne ukrepe, da zagotovijo nediskriminatoren dostop do sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja s toploto ali hladom iz obnovljivih virov energije ter odpadno toploto ali odpadnim hladom
  na podlagi nediskriminatornih meril
  ,
  ki jih določi pristojni organ države članice. Ta merila upoštevajo ekonomsko in tehnično izvedljivost za operaterje sistemov
  daljinskega ogrevanja ali hlajenja
  in povezane odjemalce
  .

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 5

Člen 24 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja lahko dobaviteljem dostop zavrne, če sistem zaradi drugih dobaviteljev odpadne toplote ali odpadnega hladu, toplote ali hladu iz obnovljivih virov energije ali toplote ali hladu iz soproizvodnje z visokim izkoristkom nima zadostne zmogljivosti. Države članice zagotovijo, da operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja v primeru takšne zavrnitve pristojnemu organu v skladu z odstavkom 9 predloži ustrezne informacije o ukrepih, potrebnih za okrepitev sistema. | 5.   Operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja lahko dobaviteljem dostop zavrne, če
  je izpolnjen en
  ali
  več od naslednjih pogojev: |
| | (a) | sistem zaradi drugih dobaviteljev odpadne toplote ali odpadnega hladu, toplote ali hladu iz obnovljivih virov energije ali toplote ali hladu iz soproizvodnje z visokim izkoristkom nima zadostne zmogljivosti
  oziroma bi tak dostop ogrozil varno delovanje sistema daljinskega ogrevanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja lahko dobaviteljem dostop zavrne, če sistem zaradi drugih dobaviteljev odpadne toplote ali odpadnega hladu, toplote ali hladu iz obnovljivih virov energije ali toplote ali hladu iz soproizvodnje z visokim izkoristkom nima zadostne zmogljivosti. Države članice zagotovijo, da operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja v primeru takšne zavrnitve pristojnemu organu v skladu z odstavkom 9 predloži ustrezne informacije o ukrepih, potrebnih za okrepitev sistema.

5.   Operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja lahko dobaviteljem dostop zavrne, če
  je izpolnjen en
  ali
  več od naslednjih pogojev:

(a)

(a)

sistem zaradi drugih dobaviteljev odpadne toplote ali odpadnega hladu, toplote ali hladu iz obnovljivih virov energije ali toplote ali hladu iz soproizvodnje z visokim izkoristkom nima zadostne zmogljivosti
  oziroma bi tak dostop ogrozil varno delovanje sistema daljinskega ogrevanja;

oziroma bi tak dostop ogrozil varno delovanje sistema daljinskega ogrevanja;

| (b) | sistem pomeni „učinkovit sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sistem pomeni „učinkovit sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU;

sistem pomeni „učinkovit sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU;

| (c) | zagotavljanje dostopa bi povzročilo čezmerno povišanje cen ogrevanja ali hlajenja za končne odjemalce v primerjavi s ceno za uporabo glavne lokalne oskrbe s toplotno energijo, s katero je vir energije iz obnovljivih virov ali odpadne toplote ali odpadnega hladu v konkurenčnem odnosu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

zagotavljanje dostopa bi povzročilo čezmerno povišanje cen ogrevanja ali hlajenja za končne odjemalce v primerjavi s ceno za uporabo glavne lokalne oskrbe s toplotno energijo, s katero je vir energije iz obnovljivih virov ali odpadne toplote ali odpadnega hladu v konkurenčnem odnosu.

zagotavljanje dostopa bi povzročilo čezmerno povišanje cen ogrevanja ali hlajenja za končne odjemalce v primerjavi s ceno za uporabo glavne lokalne oskrbe s toplotno energijo, s katero je vir energije iz obnovljivih virov ali odpadne toplote ali odpadnega hladu v konkurenčnem odnosu.

Države članice zagotovijo, da operater sistema daljinskega ogrevanja ali hlajenja v primeru takšne zavrnitve pristojnemu organu v skladu z odstavkom 9 predloži ustrezne informacije o ukrepih, potrebnih za okrepitev sistema
  , vključno z gospodarskimi posledicami ukrepov.

, vključno z gospodarskimi posledicami ukrepov.

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 6

Člen 24 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Novi sistemi daljinskega ogrevanja ali hlajenja se lahko na zahtevo za določeno časovno obdobje izvzamejo iz uporabe odstavka 4. Pristojni organ o takšnih zahtevah za izvzetje odloča za vsak primer posebej. Izvzetje se odobri samo, če nov sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja pomeni „učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU in če izkorišča potencial za uporabo obnovljivih virov energije in odpadne toplote ali odpadnega hladu, ugotovljen v celoviti oceni, opravljeni v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU. | 6.   Novi sistemi daljinskega ogrevanja ali hlajenja se lahko na zahtevo za določeno časovno obdobje izvzamejo iz uporabe odstavka 4. Pristojni organ o takšnih zahtevah za izvzetje odloča za vsak primer posebej. Izvzetje se odobri samo, če nov sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja pomeni „učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU in če izkorišča potencial za uporabo obnovljivih virov energije
  , soproizvodnje z visokim izkoristkom v smislu člena 2(34) Direktive 2012/27/EU
  in odpadne toplote ali odpadnega hladu, ugotovljen v celoviti oceni, opravljeni v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Novi sistemi daljinskega ogrevanja ali hlajenja se lahko na zahtevo za določeno časovno obdobje izvzamejo iz uporabe odstavka 4. Pristojni organ o takšnih zahtevah za izvzetje odloča za vsak primer posebej. Izvzetje se odobri samo, če nov sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja pomeni „učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU in če izkorišča potencial za uporabo obnovljivih virov energije in odpadne toplote ali odpadnega hladu, ugotovljen v celoviti oceni, opravljeni v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU.

6.   Novi sistemi daljinskega ogrevanja ali hlajenja se lahko na zahtevo za določeno časovno obdobje izvzamejo iz uporabe odstavka 4. Pristojni organ o takšnih zahtevah za izvzetje odloča za vsak primer posebej. Izvzetje se odobri samo, če nov sistem daljinskega ogrevanja ali hlajenja pomeni „učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje“ v smislu člena 2(41) Direktive 2012/27/EU in če izkorišča potencial za uporabo obnovljivih virov energije
  , soproizvodnje z visokim izkoristkom v smislu člena 2(34) Direktive 2012/27/EU
  in odpadne toplote ali odpadnega hladu, ugotovljen v celoviti oceni, opravljeni v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU.

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 7

Člen 24 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Pravico do odklopa
  ali zamenjave dobavitelja
  lahko uveljavljajo posamezni odjemalci, skupna podjetja odjemalcev ali stranke, ki delujejo v imenu odjemalcev. V primeru večstanovanjskih blokov je takšen odklop mogoč samo za celotno stavbo. | 7.   Pravico do odklopa lahko uveljavljajo posamezni odjemalci, skupna podjetja odjemalcev ali stranke, ki delujejo v imenu odjemalcev. V primeru večstanovanjskih blokov je takšen odklop mogoč samo za celotno stavbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Pravico do odklopa
  ali zamenjave dobavitelja
  lahko uveljavljajo posamezni odjemalci, skupna podjetja odjemalcev ali stranke, ki delujejo v imenu odjemalcev. V primeru večstanovanjskih blokov je takšen odklop mogoč samo za celotno stavbo.

7.   Pravico do odklopa lahko uveljavljajo posamezni odjemalci, skupna podjetja odjemalcev ali stranke, ki delujejo v imenu odjemalcev. V primeru večstanovanjskih blokov je takšen odklop mogoč samo za celotno stavbo.

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 8

Člen 24 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Države članice zahtevajo, da operaterji sistemov distribucije električne energije v sodelovanju z operaterji sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki delujejo na njihovem območju, najmanj
  vsaki dve leti
  ocenijo potencial sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja za izravnavo in druge sistemske storitve, vključno s prilagajanjem odjema in shranjevanjem presežne električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, ter preverijo, ali bi bila uporaba ugotovljenega potenciala v primerjavi z alternativnimi možnostmi gospodarnejša z viri in stroškovno učinkovitejša. | 8.   Države članice zahtevajo, da operaterji sistemov distribucije električne energije v sodelovanju z operaterji sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki delujejo na njihovem območju, najmanj
  vsaka štiri leta
  ocenijo potencial sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja za izravnavo in druge sistemske storitve, vključno s prilagajanjem odjema in shranjevanjem presežne električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, ter preverijo, ali bi bila uporaba ugotovljenega potenciala v primerjavi z alternativnimi možnostmi gospodarnejša z viri in stroškovno učinkovitejša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Države članice zahtevajo, da operaterji sistemov distribucije električne energije v sodelovanju z operaterji sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki delujejo na njihovem območju, najmanj
  vsaki dve leti
  ocenijo potencial sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja za izravnavo in druge sistemske storitve, vključno s prilagajanjem odjema in shranjevanjem presežne električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, ter preverijo, ali bi bila uporaba ugotovljenega potenciala v primerjavi z alternativnimi možnostmi gospodarnejša z viri in stroškovno učinkovitejša.

8.   Države članice zahtevajo, da operaterji sistemov distribucije električne energije v sodelovanju z operaterji sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja, ki delujejo na njihovem območju, najmanj
  vsaka štiri leta
  ocenijo potencial sistemov daljinskega ogrevanja ali hlajenja za izravnavo in druge sistemske storitve, vključno s prilagajanjem odjema in shranjevanjem presežne električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, ter preverijo, ali bi bila uporaba ugotovljenega potenciala v primerjavi z alternativnimi možnostmi gospodarnejša z viri in stroškovno učinkovitejša.

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 – odstavek 9

Člen 24 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Države članice imenujejo enega ali več
  neodvisnih
  organov za zagotovitev jasne opredelitve in uveljavljanja pravic odjemalcev ter pravil za upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s tem členom. | 9.   Države članice imenujejo enega ali več
  pristojnih
  organov za zagotovitev jasne opredelitve in uveljavljanja pravic odjemalcev ter pravil za upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s tem členom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Države članice imenujejo enega ali več
  neodvisnih
  organov za zagotovitev jasne opredelitve in uveljavljanja pravic odjemalcev ter pravil za upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s tem členom.

9.   Države članice imenujejo enega ali več
  pristojnih
  organov za zagotovitev jasne opredelitve in uveljavljanja pravic odjemalcev ter pravil za upravljanje sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s tem členom.

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z učinkom od 1. januarja 2021
  države članice
  od dobaviteljev goriva zahtevajo, da v skupno količino goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki jih v posameznem koledarskem letu dobavijo na trg za porabo ali uporabo, vključijo minimalni delež energije iz naprednih pogonskih biogoriv ter drugih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ter iz tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  namenjenih uporabi v prometu, iz fosilnih
  goriv iz odpadkov in iz električne energije iz obnovljivih virov. | Da bi dosegli cilj 12-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije iz člena 3, države članice
  z učinkom od 1. januarja 2021 od dobaviteljev goriva zahtevajo, da v skupno količino goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki jih v posameznem koledarskem letu dobavijo na trg za porabo ali uporabo, vključijo minimalni delež energije iz naprednih pogonskih biogoriv ter drugih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ter iz tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  iz recikliranih ogljičnih
  goriv iz odpadkov in iz električne energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z učinkom od 1. januarja 2021
  države članice
  od dobaviteljev goriva zahtevajo, da v skupno količino goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki jih v posameznem koledarskem letu dobavijo na trg za porabo ali uporabo, vključijo minimalni delež energije iz naprednih pogonskih biogoriv ter drugih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ter iz tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  namenjenih uporabi v prometu, iz fosilnih
  goriv iz odpadkov in iz električne energije iz obnovljivih virov.

države članice

namenjenih uporabi v prometu, iz fosilnih

Da bi dosegli cilj 12-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije iz člena 3, države članice
  z učinkom od 1. januarja 2021 od dobaviteljev goriva zahtevajo, da v skupno količino goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki jih v posameznem koledarskem letu dobavijo na trg za porabo ali uporabo, vključijo minimalni delež energije iz naprednih pogonskih biogoriv ter drugih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ter iz tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  iz recikliranih ogljičnih
  goriv iz odpadkov in iz električne energije iz obnovljivih virov.

Da bi dosegli cilj 12-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije iz člena 3, države članice

iz recikliranih ogljičnih

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V skladu z začrtanim potekom iz dela B Priloge X minimalni delež znaša vsaj 1,5  % v letu 2021, do leta 2030 pa se poveča na vsaj
  6,8
   %. V tem skupnem deležu prispevek naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, v skladu z začrtanim potekom iz dela C Priloge X znaša vsaj 0,5  % goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se od 1. januarja 2021 dalje dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, ta delež pa se do leta 2030 poveča na vsaj 3,6  %. | V skladu z začrtanim potekom iz dela B Priloge X minimalni delež znaša vsaj 1,5  % v letu 2021, do leta 2030 pa se poveča na vsaj
  10
   %. V tem skupnem deležu prispevek naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, v skladu z začrtanim potekom iz dela C Priloge X znaša vsaj 0,5  % goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se od 1. januarja 2021 dalje dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, ta delež pa se do leta 2030 poveča na vsaj 3,6  %. |
| | Za dobavitelje goriva, ki dobavljajo samo gorivo v obliki električne energije in tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, izpolnjevanje obveznosti minimalnega deleža naprednih biogoriv, drugih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ne velja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V skladu z začrtanim potekom iz dela B Priloge X minimalni delež znaša vsaj 1,5  % v letu 2021, do leta 2030 pa se poveča na vsaj
  6,8
   %. V tem skupnem deležu prispevek naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, v skladu z začrtanim potekom iz dela C Priloge X znaša vsaj 0,5  % goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se od 1. januarja 2021 dalje dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, ta delež pa se do leta 2030 poveča na vsaj 3,6  %.

6,8

V skladu z začrtanim potekom iz dela B Priloge X minimalni delež znaša vsaj 1,5  % v letu 2021, do leta 2030 pa se poveča na vsaj
  10
   %. V tem skupnem deležu prispevek naprednih pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v delu A Priloge IX, v skladu z začrtanim potekom iz dela C Priloge X znaša vsaj 0,5  % goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se od 1. januarja 2021 dalje dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, ta delež pa se do leta 2030 poveča na vsaj 3,6  %.

10

Za dobavitelje goriva, ki dobavljajo samo gorivo v obliki električne energije in tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, izpolnjevanje obveznosti minimalnega deleža naprednih biogoriv, drugih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ne velja.

Za dobavitelje goriva, ki dobavljajo samo gorivo v obliki električne energije in tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, izpolnjevanje obveznosti minimalnega deleža naprednih biogoriv, drugih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, ne velja.

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 4 – točka a

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| a) | pri izračunu imenovalca, namreč energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v cestnem in železniškem prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, se upoštevajo motorni bencin, dizelsko gorivo, zemeljski plin, pogonska biogoriva, bioplin, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora,
  namenjena uporabi v prometu, fosilna
  goriva iz odpadkov in električna energija; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

a)

pri izračunu imenovalca, namreč energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v cestnem in železniškem prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, se upoštevajo motorni bencin, dizelsko gorivo, zemeljski plin, pogonska biogoriva, bioplin, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora,
  namenjena uporabi v prometu, fosilna
  goriva iz odpadkov in električna energija;

namenjena uporabi v prometu, fosilna

| (a) | pri izračunu imenovalca, namreč energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v cestnem in železniškem prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, se upoštevajo motorni bencin, dizelsko gorivo, zemeljski plin, pogonska biogoriva, bioplin, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora,
  reciklirana ogljična
  goriva iz odpadkov in električna energija; |
| --- | --- |

(a)

pri izračunu imenovalca, namreč energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v cestnem in železniškem prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo, se upoštevajo motorni bencin, dizelsko gorivo, zemeljski plin, pogonska biogoriva, bioplin, obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora,
  reciklirana ogljična
  goriva iz odpadkov in električna energija;

reciklirana ogljična

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 4 – točka b – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 4 – točka b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| b) | pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost naprednih pogonskih biogoriv in drugih pogonskih biogoriv ter bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  namenjenih uporabi v prometu, fosilnih
  goriv iz odpadkov, ki se dobavljajo za celotni prometni sektor, ter električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

b)

pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost naprednih pogonskih biogoriv in drugih pogonskih biogoriv ter bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  namenjenih uporabi v prometu, fosilnih
  goriv iz odpadkov, ki se dobavljajo za celotni prometni sektor, ter električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila.

namenjenih uporabi v prometu, fosilnih

| (b) | pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost naprednih pogonskih biogoriv in drugih pogonskih biogoriv ter bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  recikliranih ogljičnih
  goriv iz odpadkov, ki se dobavljajo za celotni prometni sektor, ter električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila. |
| --- | --- |

(b)

pri izračunu števca se upošteva energijska vsebnost naprednih pogonskih biogoriv in drugih pogonskih biogoriv ter bioplina, proizvedenih iz surovin s seznama v Prilogi IX, tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  recikliranih ogljičnih
  goriv iz odpadkov, ki se dobavljajo za celotni prometni sektor, ter električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila.

recikliranih ogljičnih

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 4 – točka b – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 1 – pododstavek 4 – točka b – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri izračunu števca je prispevek pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin iz dela B Priloge IX, največ 1,7  % energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo
  , za prispevek goriv,
  ki se dobavljajo v letalskem in pomorskem sektorju
  , pa se šteje, da je 1,2 -kratnik njihove energijske vsebnosti
  . | Pri izračunu števca je prispevek pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin iz dela B Priloge IX, največ 1,7  % energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo. |
| | Države članice lahko spremenijo omejitve, določene za surovine iz dela B Priloge IX, če je to upravičeno, pri tem pa upoštevajo razpoložljivost surovine. Vse spremembe odobri Komisija. |
| | Za goriva
  , ki se dobavljajo v letalskem in pomorskem sektorju,
  se šteje, da je njihov prispevek dvakrat in 1,2 -krat večji kot njihova energijska vsebnost, kot je ustrezno, za prispevek električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila, pa se šteje, da je 2,5 -krat večji od njene energijske vsebnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri izračunu števca je prispevek pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin iz dela B Priloge IX, največ 1,7  % energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo
  , za prispevek goriv,
  ki se dobavljajo v letalskem in pomorskem sektorju
  , pa se šteje, da je 1,2 -kratnik njihove energijske vsebnosti
  .

, za prispevek goriv,

, pa se šteje, da je 1,2 -kratnik njihove energijske vsebnosti

Pri izračunu števca je prispevek pogonskih biogoriv in bioplina, proizvedenih iz surovin iz dela B Priloge IX, največ 1,7  % energijske vsebnosti goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se dobavljajo na trg za porabo ali uporabo.

Države članice lahko spremenijo omejitve, določene za surovine iz dela B Priloge IX, če je to upravičeno, pri tem pa upoštevajo razpoložljivost surovine. Vse spremembe odobri Komisija.

Države članice lahko spremenijo omejitve, določene za surovine iz dela B Priloge IX, če je to upravičeno, pri tem pa upoštevajo razpoložljivost surovine. Vse spremembe odobri Komisija.

Za goriva
  , ki se dobavljajo v letalskem in pomorskem sektorju,
  se šteje, da je njihov prispevek dvakrat in 1,2 -krat večji kot njihova energijska vsebnost, kot je ustrezno, za prispevek električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila, pa se šteje, da je 2,5 -krat večji od njene energijske vsebnosti
  .

Za goriva

se šteje, da je njihov prispevek dvakrat in 1,2 -krat večji kot njihova energijska vsebnost, kot je ustrezno, za prispevek električne energije iz obnovljivih virov, ki se dobavlja za cestna vozila, pa se šteje, da je 2,5 -krat večji od njene energijske vsebnosti

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko oblikujejo svoje nacionalne politike za izpolnjevanje obveznosti iz tega člena kot obveznosti glede prihrankov emisij toplogrednih plinov in lahko uporabljajo te politike tudi za fosilna goriva iz odpadkov, če to ni v nasprotju s cilji krožnega gospodarstva in če je dosežen delež energije iz obnovljivih virov iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko oblikujejo svoje nacionalne politike za izpolnjevanje obveznosti iz tega člena kot obveznosti glede prihrankov emisij toplogrednih plinov in lahko uporabljajo te politike tudi za fosilna goriva iz odpadkov, če to ni v nasprotju s cilji krožnega gospodarstva in če je dosežen delež energije iz obnovljivih virov iz odstavka 1.

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Za določitev deleža električne energije iz obnovljivih virov za namene odstavka 1 se
  lahko
  uporabi
  bodisi povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v Uniji bodisi
  delež električne energije iz obnovljivih virov energije v državi članici, v kateri se električna energija dobavlja, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom.
  V obeh primerih
  se
  razveljavi enaka količina potrdil o izvoru, izdanih
  v skladu s členom
  19
  . | 3.   Za določitev deleža električne energije iz obnovljivih virov za namene odstavka 1 se uporabi delež električne energije iz obnovljivih virov energije v državi članici, v kateri se električna energija dobavlja, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom
  , če obstajajo zadostni dokazi, da je elektrika iz obnovljivih virov dodatna
  .
  Na Komisijo
  se
  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s členom
  32 z namenom dopolnitve te direktive z določitvijo metodologije, vključno z metodologijo, s katero države članice določijo svoje izhodišče za dokazovanje dodatnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Za določitev deleža električne energije iz obnovljivih virov za namene odstavka 1 se
  lahko
  uporabi
  bodisi povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v Uniji bodisi
  delež električne energije iz obnovljivih virov energije v državi članici, v kateri se električna energija dobavlja, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom.
  V obeh primerih
  se
  razveljavi enaka količina potrdil o izvoru, izdanih
  v skladu s členom
  19
  .

3.   Za določitev deleža električne energije iz obnovljivih virov za namene odstavka 1 se uporabi delež električne energije iz obnovljivih virov energije v državi članici, v kateri se električna energija dobavlja, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom
  , če obstajajo zadostni dokazi, da je elektrika iz obnovljivih virov dodatna
  .
  Na Komisijo
  se
  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s členom
  32 z namenom dopolnitve te direktive z določitvijo metodologije, vključno z metodologijo, s katero države članice določijo svoje izhodišče za dokazovanje dodatnosti
  .

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka se pri določitvi deleža električne energije za namene odstavka 1, če gre za električno energijo, pridobljeno z neposredno povezavo z obratom, ki ustvarja električno energijo iz obnovljivih virov in jo dobavlja cestnim vozilom, v celoti šteje, da gre za električno energijo iz obnovljivih virov. Podobno se za električno energijo, pridobljeno z dolgoročnimi pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, v celoti šteje, da gre za električno energijo iz obnovljivih virov. V vsakem primeru se razveljavi enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od prvega pododstavka se pri določitvi deleža električne energije za namene odstavka 1, če gre za električno energijo, pridobljeno z neposredno povezavo z obratom, ki ustvarja električno energijo iz obnovljivih virov in jo dobavlja cestnim vozilom, v celoti šteje, da gre za električno energijo iz obnovljivih virov. Podobno se za električno energijo, pridobljeno z dolgoročnimi pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, v celoti šteje, da gre za električno energijo iz obnovljivih virov. V vsakem primeru se razveljavi enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se pri določitvi deleža električne energije za namene odstavka 1, če gre za električno energijo, pridobljeno z neposredno povezavo z obratom, ki ustvarja električno energijo iz obnovljivih virov in jo dobavlja cestnim vozilom, v celoti šteje, da gre za električno energijo iz obnovljivih virov. Podobno se za električno energijo, pridobljeno z dolgoročnimi pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, v celoti šteje, da gre za električno energijo iz obnovljivih virov. V vsakem primeru se razveljavi enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19.

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 3 – točka a – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 3 – točka a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| kadar se električna energija, neposredno ali prek proizvodnje vmesnih proizvodov, uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se
  lahko
  za določitev deleža energije iz obnovljivih virov
  uporabi bodisi
  povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v 
  Uniji bodisi delež električne energije iz obnovljivih virov energije v
  državi proizvodnje, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom.
  V obeh primerih se razveljavi
  enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19. | kadar se električna energija, neposredno ali prek proizvodnje vmesnih proizvodov, uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se za določitev deleža energije iz obnovljivih virov
  lahko uporabi
  povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v državi proizvodnje, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom. Enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19
  , se razveljavi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

kadar se električna energija, neposredno ali prek proizvodnje vmesnih proizvodov, uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se
  lahko
  za določitev deleža energije iz obnovljivih virov
  uporabi bodisi
  povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v 
  Uniji bodisi delež električne energije iz obnovljivih virov energije v
  državi proizvodnje, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom.
  V obeh primerih se razveljavi
  enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19.

lahko

uporabi bodisi

Uniji bodisi delež električne energije iz obnovljivih virov energije v

V obeh primerih se razveljavi

kadar se električna energija, neposredno ali prek proizvodnje vmesnih proizvodov, uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se za določitev deleža energije iz obnovljivih virov
  lahko uporabi
  povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov energije v državi proizvodnje, kot je bil izračunan dve leti pred zadevnim letom. Enaka količina potrdil o izvoru, izdanih v skladu s členom 19
  , se razveljavi
  .

lahko uporabi

, se razveljavi

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 25 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice vzpostavijo
  podatkovno zbirko, ki omogoča sledenje goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se lahko upoštevajo pri izračunu števca iz
  odstavka 1
  (b)
  , ter zahtevajo
  od ustreznih gospodarskih subjektov, da vanjo vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih upravičenih goriv, vključno z emisijami toplogrednih plinov v njihovem življenjskem ciklu, od kraja proizvodnje do dobavitelja goriva, ki goriva da na trg. | Komisija vzpostavi
  podatkovno zbirko
  Unije
  , ki omogoča sledenje goriv, namenjenih uporabi v prometu,
  vključno z električno energijo,
  ki se lahko upoštevajo pri izračunu števca iz
  točke
  (b) 
  odstavka 1. Države članice
  od ustreznih gospodarskih subjektov, da vanjo vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih upravičenih goriv, vključno z emisijami toplogrednih plinov v njihovem življenjskem ciklu, od kraja proizvodnje do dobavitelja goriva, ki goriva da na trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice vzpostavijo
  podatkovno zbirko, ki omogoča sledenje goriv, namenjenih uporabi v prometu, ki se lahko upoštevajo pri izračunu števca iz
  odstavka 1
  (b)
  , ter zahtevajo
  od ustreznih gospodarskih subjektov, da vanjo vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih upravičenih goriv, vključno z emisijami toplogrednih plinov v njihovem življenjskem ciklu, od kraja proizvodnje do dobavitelja goriva, ki goriva da na trg.

Države članice vzpostavijo

odstavka 1

, ter zahtevajo

Komisija vzpostavi
  podatkovno zbirko
  Unije
  , ki omogoča sledenje goriv, namenjenih uporabi v prometu,
  vključno z električno energijo,
  ki se lahko upoštevajo pri izračunu števca iz
  točke
  (b) 
  odstavka 1. Države članice
  od ustreznih gospodarskih subjektov, da vanjo vnašajo informacije o opravljenih transakcijah in trajnostnih značilnostih upravičenih goriv, vključno z emisijami toplogrednih plinov v njihovem življenjskem ciklu, od kraja proizvodnje do dobavitelja goriva, ki goriva da na trg.

Komisija vzpostavi

Unije

vključno z električno energijo,

točke

odstavka 1. Države članice

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 4 – pododstavek 3

Člen 25 – odstavek 4 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nacionalne podatkovne zbirke so medsebojno povezane, da se omogoči sledenje transakcij goriv med državami članicami. Da se zagotovi združljivost nacionalnih podatkovnih zbirk,
  Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31, določi tehnične specifikacije njihove vsebine in uporabe. | Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31, določi tehnične specifikacije njihove vsebine in uporabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Nacionalne podatkovne zbirke so medsebojno povezane, da se omogoči sledenje transakcij goriv med državami članicami. Da se zagotovi združljivost nacionalnih podatkovnih zbirk,
  Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31, določi tehnične specifikacije njihove vsebine in uporabe.

Nacionalne podatkovne zbirke so medsebojno povezane, da se omogoči sledenje transakcij goriv med državami članicami. Da se zagotovi združljivost nacionalnih podatkovnih zbirk,

Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31, določi tehnične specifikacije njihove vsebine in uporabe.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 5

Člen 25 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice v skladu s Prilogo VII Uredbe [
  Upravljanje
  ] poročajo o zbirnih informacijah
  iz nacionalnih podatkovnih zbirk
  , vključno z emisijami toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriv. | 5.   Države članice v skladu s Prilogo VII Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ] poročajo o zbirnih informacijah, vključno z emisijami toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriv.
  Komisija vsako leto objavi zbirne informacije iz podatkovne zbirke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice v skladu s Prilogo VII Uredbe [
  Upravljanje
  ] poročajo o zbirnih informacijah
  iz nacionalnih podatkovnih zbirk
  , vključno z emisijami toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriv.

5.   Države članice v skladu s Prilogo VII Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ] poročajo o zbirnih informacijah, vključno z emisijami toplogrednih plinov v življenjskem ciklu goriv.
  Komisija vsako leto objavi zbirne informacije iz podatkovne zbirke.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 6

Člen 25 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte
  za
  podrobnejšo
  opredelitev
  metodologije iz odstavka 3(b) tega člena za določanje deleža pogonskega biogoriva, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi, opredelitev metodologije za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in fosilnih goriv iz
  odpadkov
  ter za določitev najmanjših prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki se zahtevajo za ta goriva, za namen odstavka 1 tega člena. | 6.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte
  z namenom dopolnitve te direktive s
  podrobnejšo
  opredelitvijo
  metodologije iz odstavka 3(b) tega člena za določanje deleža pogonskega biogoriva, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi, opredelitev metodologije za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in
  nizkoogljičnih
  fosilnih goriv
  , proizvedenih
  iz
  plinastih izpustov, ki so neizogibna in nenamerna posledica proizvodnje proizvodov, namenjene komercialni uporabi in/ali prodaji,
  ter za določitev najmanjših prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki se zahtevajo za ta goriva, za namen odstavka 1 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte
  za
  podrobnejšo
  opredelitev
  metodologije iz odstavka 3(b) tega člena za določanje deleža pogonskega biogoriva, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi, opredelitev metodologije za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in fosilnih goriv iz
  odpadkov
  ter za določitev najmanjših prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki se zahtevajo za ta goriva, za namen odstavka 1 tega člena.

6.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 32 sprejema delegirane akte
  z namenom dopolnitve te direktive s
  podrobnejšo
  opredelitvijo
  metodologije iz odstavka 3(b) tega člena za določanje deleža pogonskega biogoriva, pridobljenega v enotnem postopku s predelavo biomase s fosilnimi gorivi, opredelitev metodologije za ocenjevanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in
  nizkoogljičnih
  fosilnih goriv
  , proizvedenih
  iz
  plinastih izpustov, ki so neizogibna in nenamerna posledica proizvodnje proizvodov, namenjene komercialni uporabi in/ali prodaji,
  ter za določitev najmanjših prihrankov emisij toplogrednih plinov, ki se zahtevajo za ta goriva, za namen odstavka 1 tega člena.

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 – odstavek 7

Člen 25 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   V okviru dvoletne ocene napredka v skladu z Uredbo [
  Upravljanje
  ] Komisija do 31. decembra 2025 oceni, ali obveznost iz odstavka 1 učinkovito spodbuja inovacije in prihranke emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju in ali so veljavne zahteve glede prihranka emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in bioplin ustrezne. Komisija po potrebi predloži predlog za spremembo obveznosti iz odstavka 1. | 7.   V okviru dvoletne ocene napredka v skladu z Uredbo
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ] Komisija do 31. decembra 2025 oceni, ali obveznost iz odstavka 1 učinkovito spodbuja inovacije in
  zagotavlja
  prihranke emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju in ali so veljavne zahteve glede prihranka emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in bioplin ustrezne. V oceni se tudi analizira, ali določbe iz tega člena učinkovito preprečujejo dvojno štetje energije iz obnovljivih virov. Komisija po potrebi predloži predlog za spremembo obveznosti iz odstavka 1.
  Spremenjene obveznosti ohranijo vsaj ravni, ki ustrezajo zmogljivosti za napredna biogoriva, ki bo vzpostavljena in v izgradnji leta 2025. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   V okviru dvoletne ocene napredka v skladu z Uredbo [
  Upravljanje
  ] Komisija do 31. decembra 2025 oceni, ali obveznost iz odstavka 1 učinkovito spodbuja inovacije in prihranke emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju in ali so veljavne zahteve glede prihranka emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in bioplin ustrezne. Komisija po potrebi predloži predlog za spremembo obveznosti iz odstavka 1.

7.   V okviru dvoletne ocene napredka v skladu z Uredbo
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ] Komisija do 31. decembra 2025 oceni, ali obveznost iz odstavka 1 učinkovito spodbuja inovacije in
  zagotavlja
  prihranke emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju in ali so veljavne zahteve glede prihranka emisij toplogrednih plinov za pogonska biogoriva in bioplin ustrezne. V oceni se tudi analizira, ali določbe iz tega člena učinkovito preprečujejo dvojno štetje energije iz obnovljivih virov. Komisija po potrebi predloži predlog za spremembo obveznosti iz odstavka 1.
  Spremenjene obveznosti ohranijo vsaj ravni, ki ustrezajo zmogljivosti za napredna biogoriva, ki bo vzpostavljena in v izgradnji leta 2025.

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  eEnergija
  iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih
  biogoriv in
  biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila, določena v odstavkih 2 do 6 , in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena v odstavku 7: | 1.   
  Ne glede na to, ali so bile surovine pridelane na ozemlju Unije ali zunaj nje, se energija
  iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih
  biogoriv in
  biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c)tega odstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila, določena v odstavkih 2 do 6, in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena v odstavku 7: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  eEnergija
  iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih
  biogoriv in
  biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila, določena v odstavkih 2 do 6 , in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena v odstavku 7:

1.   
  Ne glede na to, ali so bile surovine pridelane na ozemlju Unije ali zunaj nje, se energija
  iz pogonskih biogoriv, drugih tekočih
  biogoriv in
  biomasnih goriv se za namene iz točk (a), (b) in (c)tega odstavka upošteva samo, če izpolnjuje trajnostna merila, določena v odstavkih 2 do 6, in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena v odstavku 7:

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | upravičenost do finančne podpore za porabo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

upravičenost do finančne podpore za porabo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv .

| (c) | upravičenost do finančne podpore
  , vključno z davčnimi spodbudami,
  za porabo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv. |
| --- | --- |

(c)

upravičenost do finančne podpore
  , vključno z davčnimi spodbudami,
  za porabo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv.

, vključno z davčnimi spodbudami,

Sprememba 323

Sprememba 323

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar se
  pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakultur, ribištva in gozdarstva, za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka upoštevajo tudi, če izpolnjujejo le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 7. Ta določba se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod. | Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakultur, ribištva in gozdarstva, za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka
  se
  upoštevajo tudi, če izpolnjujejo le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 7
  . Njihova proizvodnja iz odpadkov in ostankov, zajeta v Direktivi 2008/98/ES, pa mora biti v skladu z načelom hierarhije ravnanja z odpadki, opredeljenim v Direktivi 2008/98/ES.
  Ta določba se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar se
  pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakultur, ribištva in gozdarstva, za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka upoštevajo tudi, če izpolnjujejo le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 7. Ta določba se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod.

Vendar se

Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz odpadkov in ostankov, razen ostankov iz kmetijstva, akvakultur, ribištva in gozdarstva, za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka
  se
  upoštevajo tudi, če izpolnjujejo le merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavka 7
  . Njihova proizvodnja iz odpadkov in ostankov, zajeta v Direktivi 2008/98/ES, pa mora biti v skladu z načelom hierarhije ravnanja z odpadki, opredeljenim v Direktivi 2008/98/ES.
  Ta določba se uporablja tudi za odpadke in ostanke, ki so pred nadaljnjo predelavo v pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva najprej predelana v proizvod.

se

. Njihova proizvodnja iz odpadkov in ostankov, zajeta v Direktivi 2008/98/ES, pa mora biti v skladu z načelom hierarhije ravnanja z odpadki, opredeljenim v Direktivi 2008/98/ES.

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz odpadkov in ostankov iz kmetijskih zemljišč, se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka samo, če so upravljavci sprejeli ukrepe za čim večjo omejitev negativnih vplivov na kakovost tal in ogljik v tleh. Informacije v zvezi z ukrepi se sporočajo v skladu s členom 27(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz odpadkov in ostankov iz kmetijskih zemljišč, se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka samo, če so upravljavci sprejeli ukrepe za čim večjo omejitev negativnih vplivov na kakovost tal in ogljik v tleh. Informacije v zvezi z ukrepi se sporočajo v skladu s členom 27(3).

Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, proizvedena iz odpadkov in ostankov iz kmetijskih zemljišč, se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka samo, če so upravljavci sprejeli ukrepe za čim večjo omejitev negativnih vplivov na kakovost tal in ogljik v tleh. Informacije v zvezi z ukrepi se sporočajo v skladu s členom 27(3).

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Biomasna goriva morajo izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 le, če se uporabljajo v obratih za proizvodnjo električne energije, energije za ogrevanje in hlajenje ali goriv
  z zmogljivostjo
  20 MW ali več v primeru trdnih biomasnih goriv in
  električno
  zmogljivostjo
  0,5
   MW ali več v primeru plinastih biomasnih goriv. Države članice lahko trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljajo tudi za obrate z manjšo zmogljivostjo. | Biomasna goriva morajo izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 le, če se uporabljajo v obratih za proizvodnjo električne energije, energije za ogrevanje in hlajenje ali goriv
  s skupno nazivno vhodno toplotno močjo
  20 MW ali več v primeru trdnih biomasnih goriv in zmogljivostjo
  skupne nazivne vhodne toplotne moči 2
   MW ali več v primeru plinastih biomasnih goriv. Države članice lahko trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljajo tudi za obrate z manjšo zmogljivostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Biomasna goriva morajo izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 le, če se uporabljajo v obratih za proizvodnjo električne energije, energije za ogrevanje in hlajenje ali goriv
  z zmogljivostjo
  20 MW ali več v primeru trdnih biomasnih goriv in
  električno
  zmogljivostjo
  0,5
   MW ali več v primeru plinastih biomasnih goriv. Države članice lahko trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljajo tudi za obrate z manjšo zmogljivostjo.

z zmogljivostjo

električno

0,5

Biomasna goriva morajo izpolnjevati trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 le, če se uporabljajo v obratih za proizvodnjo električne energije, energije za ogrevanje in hlajenje ali goriv
  s skupno nazivno vhodno toplotno močjo
  20 MW ali več v primeru trdnih biomasnih goriv in zmogljivostjo
  skupne nazivne vhodne toplotne moči 2
   MW ali več v primeru plinastih biomasnih goriv. Države članice lahko trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov uporabljajo tudi za obrate z manjšo zmogljivostjo.

s skupno nazivno vhodno toplotno močjo

skupne nazivne vhodne toplotne moči 2

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 26 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | gozdna zemljišča z visoko biotsko raznovrstnostjo in druga gozdna zemljišča, ki imajo veliko število vrst in niso degradirana ali za katere je ustrezni pristojni organ ugotovil, da imajo visoko biotsko raznovrstnost, razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

gozdna zemljišča z visoko biotsko raznovrstnostjo in druga gozdna zemljišča, ki imajo veliko število vrst in niso degradirana ali za katere je ustrezni pristojni organ ugotovil, da imajo visoko biotsko raznovrstnost, razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene;

gozdna zemljišča z visoko biotsko raznovrstnostjo in druga gozdna zemljišča, ki imajo veliko število vrst in niso degradirana ali za katere je ustrezni pristojni organ ugotovil, da imajo visoko biotsko raznovrstnost, razen če so na voljo dokazi, da proizvodnja navedene surovine ni posegala v navedene naravovarstvene namene;

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – uvodni del

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo
  , ki zajema več kot en hektar
  in je: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo
  , ki zajema več kot en hektar
  in je:

, ki zajema več kot en hektar

| (c) | travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo
  , vključno z gozdnatimi travniki in pašniki,
  in je: |
| --- | --- |

(c)

travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo
  , vključno z gozdnatimi travniki in pašniki,
  in je:

, vključno z gozdnatimi travniki in pašniki,

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – točka ii

Člen 26 – odstavek 2 – točka c – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano 
  ter
  pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano 
  ter
  pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo.

ter

| (ii) | nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano 
  ali
  pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo. |
| --- | --- |

(ii)

nenaravno, tj. travinje, ki brez človekovega posega ne bi bilo več travinje in ki ima veliko število vrst in ni degradirano 
  ali
  pri katerem je ustrezni pristojni organ ugotovil veliko biotsko raznovrstnost, razen če je dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo.

ali

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 4

Člen 26 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin z zemljišč, ki so bila
  1.
  januarja 2008 šotišča. | 4.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin z zemljišč, ki so bila januarja 2008 šotišča
  , razen če je dokazano, da se z obdelovanjem in pridelovanjem surovin ne povzroči izsuševanje predhodno neizsušene prsti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin z zemljišč, ki so bila
  1.
  januarja 2008 šotišča.

4.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, pridobljena iz kmetijske biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, se ne proizvedejo iz surovin z zemljišč, ki so bila januarja 2008 šotišča
  , razen če je dokazano, da se z obdelovanjem in pridelovanjem surovin ne povzroči izsuševanje predhodno neizsušene prsti
  .

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 5

Člen 26 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, izpolnjujejo naslednje zahteve, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase za njihovo proizvodnjo: | 5.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, izpolnjujejo naslednje zahteve, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase za njihovo proizvodnjo: |
| (a) | v državi, v kateri je bila pridobljena gozdna biomasa, veljajo nacionalni in/ali podnacionalni zakoni, ki se uporabljajo na območju sečnje, ter sistemi spremljanja in izvrševanja za zagotovitev, da: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, izpolnjujejo naslednje zahteve, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase za njihovo proizvodnjo:

5.   Pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase, ki se upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, izpolnjujejo naslednje zahteve, da se čim bolj zmanjša tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase za njihovo proizvodnjo:

(a)

v državi, v kateri je bila pridobljena gozdna biomasa, veljajo nacionalni in/ali podnacionalni zakoni, ki se uporabljajo na območju sečnje, ter sistemi spremljanja in izvrševanja za zagotovitev, da:

| (a) | v državi, v kateri je bila pridobljena gozdna biomasa, veljajo nacionalni in/ali podnacionalni zakoni, ki se uporabljajo na območju sečnje, ter sistemi spremljanja in izvrševanja za zagotovitev, da: |
| --- | --- |

(a)

v državi, v kateri je bila pridobljena gozdna biomasa, veljajo nacionalni in/ali podnacionalni zakoni, ki se uporabljajo na območju sečnje, ter sistemi spremljanja in izvrševanja za zagotovitev, da:

| | i) | je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa znotraj uradno razglašenih območij; |
| --- | --- | --- |

i)

je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa znotraj uradno razglašenih območij;

| | (i) | je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa
  ali enakovrednega dokazila o zakonski pravici do pridelave
  znotraj
  nacionalnih ali regionalnih
  uradno razglašenih območij. |
| --- | --- | --- |

(i)

je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa
  ali enakovrednega dokazila o zakonski pravici do pridelave
  znotraj
  nacionalnih ali regionalnih
  uradno razglašenih območij.

ali enakovrednega dokazila o zakonski pravici do pridelave

nacionalnih ali regionalnih

| | ii) | na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda; |
| --- | --- | --- |

ii)

na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda;

| | (ii) | na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda; |
| --- | --- | --- |

(ii)

na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda;

| | iii) | so območja z 
  veliko ohranitveno vrednostjo
  , vključno z mokrišči in šotišči, zaščitena; |
| --- | --- | --- |

iii)

so območja z 
  veliko ohranitveno vrednostjo
  , vključno z mokrišči in šotišči, zaščitena;

veliko ohranitveno vrednostjo

| | (iii) | so območja
  , ki so določena
  z 
  mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali s strani ustreznih pristojnih organov za spodbujanje ohranjanja biotske raznovrstnosti ali za namene ohranjanja narave
  , vključno z mokrišči in šotišči, zaščitena; |
| --- | --- | --- |

(iii)

so območja
  , ki so določena
  z 
  mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali s strani ustreznih pristojnih organov za spodbujanje ohranjanja biotske raznovrstnosti ali za namene ohranjanja narave
  , vključno z mokrišči in šotišči, zaščitena;

, ki so določena

mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali s strani ustreznih pristojnih organov za spodbujanje ohranjanja biotske raznovrstnosti ali za namene ohranjanja narave

| | iv) | je vpliv sečnje na kakovost
  tal in
  biotsko raznovrstnost
  čim
  manjši
  ; ter |
| --- | --- | --- |

iv)

je vpliv sečnje na kakovost
  tal in
  biotsko raznovrstnost
  čim
  manjši
  ; ter

je vpliv sečnje na kakovost

biotsko raznovrstnost

manjši

| | (iv) | se sečnja izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti
  tal in
  biotske raznovrstnosti z namenom, da bi se
  čim
  bolj zmanjšali negativni učinki
  ; ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

se sečnja izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti
  tal in
  biotske raznovrstnosti z namenom, da bi se
  čim
  bolj zmanjšali negativni učinki
  ; ter

se sečnja izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti

biotske raznovrstnosti z namenom, da bi se

bolj zmanjšali negativni učinki

| | v) | sečnja
  ne presega dolgoročne proizvodne zmogljivosti
  gozda. |
| --- | --- | --- |

v)

sečnja
  ne presega dolgoročne proizvodne zmogljivosti
  gozda.

ne presega dolgoročne proizvodne zmogljivosti

| | (v) | sečnja
  ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost
  gozda
  na nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(v)

sečnja
  ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost
  gozda
  na nacionalni ali regionalni ravni;

ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost

na nacionalni ali regionalni ravni;

| (b) | kadar dokazi iz prvega
  podostavka
  niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  gozdarskih gospodarstev vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev
  , da: |
| --- | --- |

(b)

kadar dokazi iz prvega
  podostavka
  niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  gozdarskih gospodarstev vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev
  , da:

podostavka

gozdarskih gospodarstev vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev

| (b) | kadar dokazi iz prvega
  pododstavka
  niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  dobave zagotovljene dodatne informacije o zakonitosti in praksah gospodarjenja z gozdovi, ki zagotavljajo
  , da: |
| --- | --- |

(b)

kadar dokazi iz prvega
  pododstavka
  niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  dobave zagotovljene dodatne informacije o zakonitosti in praksah gospodarjenja z gozdovi, ki zagotavljajo
  , da:

pododstavka

dobave zagotovljene dodatne informacije o zakonitosti in praksah gospodarjenja z gozdovi, ki zagotavljajo

| | i) | se gozdna biomasa pridobiva v skladu z uradnim dovoljenjem
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

se gozdna biomasa pridobiva v skladu z uradnim dovoljenjem
  ;

se gozdna biomasa pridobiva v skladu z uradnim dovoljenjem

| | (i) | je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa ali enakovrednega nacionalnega ali regionalnega dokazila o zakonski pravici do pridobivanja lesa
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa ali enakovrednega nacionalnega ali regionalnega dokazila o zakonski pravici do pridobivanja lesa
  ;

je sečnja v skladu s pogoji iz dovoljenja za pridobivanje lesa ali enakovrednega nacionalnega ali regionalnega dokazila o zakonski pravici do pridobivanja lesa

| | ii) | na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda; |
| --- | --- | --- |

ii)

na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda;

| | (ii) | na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda; |
| --- | --- | --- |

(ii)

na pospravljenih površinah poteka obnovitev gozda;

| | iii) | so območja z 
  veliko ohranitveno vrednostjo, vključno
  s 
  šotišči in mokrišči
  ,
  določena
  in zaščitena; |
| --- | --- | --- |

iii)

so območja z 
  veliko ohranitveno vrednostjo, vključno
  s 
  šotišči in mokrišči
  ,
  določena
  in zaščitena;

veliko ohranitveno vrednostjo, vključno

šotišči in mokrišči

določena

| | (iii) | so območja
  , ki so določena
  z 
  mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali
  s 
  strani ustreznih pristojnih organov za spodbujanje ohranjanja biotske raznovrstnosti ali za namene ohranjanja narave
  ,
  vključno z mokrišči
  in
  šotišči,
  zaščitena; |
| --- | --- | --- |

(iii)

so območja
  , ki so določena
  z 
  mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali
  s 
  strani ustreznih pristojnih organov za spodbujanje ohranjanja biotske raznovrstnosti ali za namene ohranjanja narave
  ,
  vključno z mokrišči
  in
  šotišči,
  zaščitena;

, ki so določena

mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali

strani ustreznih pristojnih organov za spodbujanje ohranjanja biotske raznovrstnosti ali za namene ohranjanja narave

vključno z mokrišči

šotišči,

| | iv) | je vpliv sečnje na kakovost
  tal in
  biotsko raznovrstnost čim manjši
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

je vpliv sečnje na kakovost
  tal in
  biotsko raznovrstnost čim manjši
  ;

je vpliv sečnje na kakovost

biotsko raznovrstnost čim manjši

| | (iv) | se sečnja izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti
  tal in
  biotske raznovrstnosti; vključno z bližnjimi območji, če nanje vplivajo dejavnosti sečnje
  ; |
| --- | --- | --- |

(iv)

se sečnja izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti
  tal in
  biotske raznovrstnosti; vključno z bližnjimi območji, če nanje vplivajo dejavnosti sečnje
  ;

se sečnja izvaja ob upoštevanju ohranjanja kakovosti

biotske raznovrstnosti; vključno z bližnjimi območji, če nanje vplivajo dejavnosti sečnje

| | v) | sečnja
  ne presega dolgoročne proizvodne zmogljivosti
  gozda. |
| --- | --- | --- |

v)

sečnja
  ne presega dolgoročne proizvodne zmogljivosti
  gozda.

ne presega dolgoročne proizvodne zmogljivosti

| | (v) | sečnja
  ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost
  gozda
  na nacionalni ali regionalni ravni; ter |
| --- | --- | --- |

(v)

sečnja
  ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost
  gozda
  na nacionalni ali regionalni ravni; ter

ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost

na nacionalni ali regionalni ravni; ter

| | (vi) | obstajajo predpisi ali ukrepi za okolje in naravo, ki so v skladu z ustreznimi standardi Unije o okolju in naravi. |
| --- | --- | --- |

(vi)

(vi)

obstajajo predpisi ali ukrepi za okolje in naravo, ki so v skladu z ustreznimi standardi Unije o okolju in naravi.

obstajajo predpisi ali ukrepi za okolje in naravo, ki so v skladu z ustreznimi standardi Unije o okolju in naravi.

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 1 – točka ii

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 1 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | je predložila nacionalno določeni prispevek (NDC) k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč ter zagotavlja, da se spremembe v zalogah ogljika, povezane s pridobivanjem biomase, upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v NDC, ali pa da v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma veljajo nacionalni ali podnacionalni zakoni, ki se uporabljajo na območju sečnje, da se ohranijo ali povečajo zaloge in ponori ogljika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

je predložila nacionalno določeni prispevek (NDC) k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč ter zagotavlja, da se spremembe v zalogah ogljika, povezane s pridobivanjem biomase, upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v NDC, ali pa da v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma veljajo nacionalni ali podnacionalni zakoni, ki se uporabljajo na območju sečnje, da se ohranijo ali povečajo zaloge in ponori ogljika;

| (ii) | je predložila nacionalno določeni prispevek (NDC) k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč ter zagotavlja, da se spremembe v zalogah ogljika, povezane s pridobivanjem biomase, upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v NDC, ali pa da v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma veljajo nacionalni ali podnacionalni zakoni
  in da emisije iz sektorja rabe zemljišč ne presegajo odvzemov
  , ki se uporabljajo na območju sečnje, da se ohranijo ali povečajo zaloge in ponori ogljika; |
| --- | --- |

(ii)

je predložila nacionalno določeni prispevek (NDC) k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki zajema emisije in odvzeme zaradi kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč ter zagotavlja, da se spremembe v zalogah ogljika, povezane s pridobivanjem biomase, upoštevajo pri zavezi države k zmanjšanju ali omejitvi emisij toplogrednih plinov, kot je določeno v NDC, ali pa da v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma veljajo nacionalni ali podnacionalni zakoni
  in da emisije iz sektorja rabe zemljišč ne presegajo odvzemov
  , ki se uporabljajo na območju sečnje, da se ohranijo ali povečajo zaloge in ponori ogljika;

in da emisije iz sektorja rabe zemljišč ne presegajo odvzemov

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 2

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar dokazi iz prvega podostavka niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  gozdarskih gospodarstev
  vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev ohranitve ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu. | Kadar dokazi iz prvega podostavka niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  dobave
  vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev ohranitve
  ali povečanja
  ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar dokazi iz prvega podostavka niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  gozdarskih gospodarstev
  vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev ohranitve ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu.

gozdarskih gospodarstev

Kadar dokazi iz prvega podostavka niso na voljo, se pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva iz gozdne biomase upoštevajo za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1, če so na ravni
  dobave
  vzpostavljeni sistemi upravljanja za zagotovitev ohranitve
  ali povečanja
  ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu.

dobave

ali povečanja

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 3

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), določi operativne dokaze za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 5 in 6. | Komisija
  do 1. januarja 2021
  z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), določi operativne dokaze za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 5 in 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), določi operativne dokaze za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 5 in 6.

lahko

Komisija
  do 1. januarja 2021
  z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), določi operativne dokaze za dokazovanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 5 in 6.

do 1. januarja 2021

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 4

Člen 26 – odstavek 6 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na podlagi razpoložljivih podatkov Komisija do 31. decembra 2023 oceni, ali merila iz odstavkov 5 in 6 učinkovito in v največji meri zmanjšujejo tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase ter upoštevajo zahteve LULUCF. Komisija po potrebi predloži predlog za spremembo zahtev iz odstavkov 5 in 6. | Na podlagi razpoložljivih podatkov Komisija do 31. decembra 2023
  v tesnem sodelovanju z državami članicami
  oceni, ali merila iz odstavkov 5 in 6 učinkovito in v največji meri zmanjšujejo tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase ter upoštevajo zahteve LULUCF. Komisija po potrebi
  za obdobje po letu 2030
  predloži predlog za spremembo zahtev iz odstavkov 5 in 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na podlagi razpoložljivih podatkov Komisija do 31. decembra 2023 oceni, ali merila iz odstavkov 5 in 6 učinkovito in v največji meri zmanjšujejo tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase ter upoštevajo zahteve LULUCF. Komisija po potrebi predloži predlog za spremembo zahtev iz odstavkov 5 in 6.

Na podlagi razpoložljivih podatkov Komisija do 31. decembra 2023
  v tesnem sodelovanju z državami članicami
  oceni, ali merila iz odstavkov 5 in 6 učinkovito in v največji meri zmanjšujejo tveganje uporabe netrajnostne gozdne biomase ter upoštevajo zahteve LULUCF. Komisija po potrebi
  za obdobje po letu 2030
  predloži predlog za spremembo zahtev iz odstavkov 5 in 6.

v tesnem sodelovanju z državami članicami

za obdobje po letu 2030

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 7 – točka a

Člen 26 – odstavek 7 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | najmanj 50 % pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so obratovali 5. oktobra 2015 ali pred tem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

najmanj 50 % pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so obratovali 5. oktobra 2015 ali pred tem;

| (a) | najmanj 50 % pri pogonskih biogorivih
  , gorivih iz biometana za uporabo v prometu
  in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so obratovali 5. oktobra 2015 ali pred tem; |
| --- | --- |

(a)

najmanj 50 % pri pogonskih biogorivih
  , gorivih iz biometana za uporabo v prometu
  in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so obratovali 5. oktobra 2015 ali pred tem;

, gorivih iz biometana za uporabo v prometu

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 7 – točka b

Člen 26 – odstavek 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | najmanj 60 % pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

najmanj 60 % pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015;

| (b) | najmanj 60 % pri pogonskih biogorivih
  , gorivih iz biometana za uporabo v prometu
  in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015; |
| --- | --- |

(b)

najmanj 60 % pri pogonskih biogorivih
  , gorivih iz biometana za uporabo v prometu
  in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki so začeli obratovati po 5. oktobru 2015;

, gorivih iz biometana za uporabo v prometu

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 7 – točka c

Člen 26 – odstavek 7 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | najmanj
  70
   % pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

najmanj
  70
   % pri pogonskih biogorivih in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021;

70

| (c) | najmanj
  65
   % pri pogonskih biogorivih
  , gorivih iz biometana za uporabo v prometu
  in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021; |
| --- | --- |

(c)

najmanj
  65
   % pri pogonskih biogorivih
  , gorivih iz biometana za uporabo v prometu
  in drugih tekočih biogorivih, proizvedenih v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021;

65

, gorivih iz biometana za uporabo v prometu

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 7 – točka d

Člen 26 – odstavek 7 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | najmanj
  80
   % pri proizvodnji električne energije ter energije za ogrevanje in hlajenje iz biomasnih goriv, ki se uporabljajo v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021; prihranek v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2026, pa je najmanj
  85
   %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

najmanj
  80
   % pri proizvodnji električne energije ter energije za ogrevanje in hlajenje iz biomasnih goriv, ki se uporabljajo v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021; prihranek v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2026, pa je najmanj
  85
   %.

80

85

| (d) | najmanj
  70
   % pri proizvodnji električne energije ter energije za ogrevanje in hlajenje iz biomasnih goriv, ki se uporabljajo v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021; prihranek v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2026, pa je najmanj
  80
   %. |
| --- | --- |

(d)

najmanj
  70
   % pri proizvodnji električne energije ter energije za ogrevanje in hlajenje iz biomasnih goriv, ki se uporabljajo v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2021; prihranek v obratih, ki začnejo obratovati po 1. januarju 2026, pa je najmanj
  80
   %.

70

80

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 7 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 26 – odstavek 7 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko določijo večje prihranke pri emisijah toplogrednih plinov, kot je določeno v tem odstavku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko določijo večje prihranke pri emisijah toplogrednih plinov, kot je določeno v tem odstavku.

Države članice lahko določijo večje prihranke pri emisijah toplogrednih plinov, kot je določeno v tem odstavku.

Spremembi 297 in 356

Spremembi 297 in 356

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 8 – pododstavek 1

Člen 26 – odstavek 8 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Električna energija iz biomasnih goriv, proizvedena v obratih z zmogljivostjo 20 MW ali več, se upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 le, če se proizvaja z uporabo tehnologije soproizvodnje z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU. Za namene točk (a) in (b) odstavka 1 se ta določba uporablja le za obrate, ki začnejo obratovati po [3 leta po datumu sprejetja te direktive]. Za namene točke (c) odstavka 1 ta določba ne posega v javno podporo v okviru programov, odobrenih do [
  3 leta
  po datumu sprejetja te direktive]. | Električna energija iz biomasnih goriv, proizvedena v obratih z zmogljivostjo 20 MW ali več, se upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 tega člena le, če se proizvaja z uporabo tehnologije soproizvodnje z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU
  , ali se proizvaja v obratih, ki so namenjeni samo proizvodnji električne energije in dosegajo neto električni izkoristek vsaj 40 % ter ne uporabljajo fosilnih goriv
  . Za namene točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena se ta določba uporablja le za obrate, ki začnejo obratovati po [3 leta po datumu sprejetja te direktive]. Za namene točke (c) odstavka 1 tega člena ta določba ne posega v javno podporo v okviru programov, odobrenih do [
  1 leto
  po datumu sprejetja te direktive]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Električna energija iz biomasnih goriv, proizvedena v obratih z zmogljivostjo 20 MW ali več, se upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 le, če se proizvaja z uporabo tehnologije soproizvodnje z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU. Za namene točk (a) in (b) odstavka 1 se ta določba uporablja le za obrate, ki začnejo obratovati po [3 leta po datumu sprejetja te direktive]. Za namene točke (c) odstavka 1 ta določba ne posega v javno podporo v okviru programov, odobrenih do [
  3 leta
  po datumu sprejetja te direktive].

3 leta

Električna energija iz biomasnih goriv, proizvedena v obratih z zmogljivostjo 20 MW ali več, se upošteva za namene iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 tega člena le, če se proizvaja z uporabo tehnologije soproizvodnje z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU
  , ali se proizvaja v obratih, ki so namenjeni samo proizvodnji električne energije in dosegajo neto električni izkoristek vsaj 40 % ter ne uporabljajo fosilnih goriv
  . Za namene točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena se ta določba uporablja le za obrate, ki začnejo obratovati po [3 leta po datumu sprejetja te direktive]. Za namene točke (c) odstavka 1 tega člena ta določba ne posega v javno podporo v okviru programov, odobrenih do [
  1 leto
  po datumu sprejetja te direktive].

, ali se proizvaja v obratih, ki so namenjeni samo proizvodnji električne energije in dosegajo neto električni izkoristek vsaj 40 % ter ne uporabljajo fosilnih goriv

1 leto

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 8 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 26 – odstavek 8 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Prvi pododstavek se ne uporablja za električno energijo, proizvedeno v obratih, ki jim ni treba uporabljati tehnologije za soproizvodnjo z visokim izkoristkom v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , če ti obrati uporabljajo izključno biomasna goriva, proizvedena iz ostankov pod običajnimi pogoji obratovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prvi pododstavek se ne uporablja za električno energijo, proizvedeno v obratih, ki jim ni treba uporabljati tehnologije za soproizvodnjo z visokim izkoristkom v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , če ti obrati uporabljajo izključno biomasna goriva, proizvedena iz ostankov pod običajnimi pogoji obratovanja.

Prvi pododstavek se ne uporablja za električno energijo, proizvedeno v obratih, ki jim ni treba uporabljati tehnologije za soproizvodnjo z visokim izkoristkom v skladu s členom 14 Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta

1a

, če ti obrati uporabljajo izključno biomasna goriva, proizvedena iz ostankov pod običajnimi pogoji obratovanja.

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 8 a (novo)

Člen 26 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Komisija do ...[2 leti po datumu začetka veljavnosti te direktive] in vsaki dve leti po tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o učinkih in koristih pogonskih biogoriv, ki se porabijo v Uniji, vključno z učinki na proizvodnjo živil in krme ter drugih materialov ter na gospodarsko, okoljsko in socialno trajnost, tako v Uniji kot v tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Komisija do ...[2 leti po datumu začetka veljavnosti te direktive] in vsaki dve leti po tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o učinkih in koristih pogonskih biogoriv, ki se porabijo v Uniji, vključno z učinki na proizvodnjo živil in krme ter drugih materialov ter na gospodarsko, okoljsko in socialno trajnost, tako v Uniji kot v tretjih državah.

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 8 b (novo)

Člen 26 – odstavek 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Z odstopanjem od odstavkov od 1 do 8a tega člena in ob upoštevanju posebnosti najbolj oddaljenih regij, kot je določeno v členu 349 PDEU, se člen 26 te direktive za te regije ne uporablja. Komisija do ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog, v katerem določi merila za najbolj oddaljene regije v zvezi z trajnostjo emisij toplogrednih plinov in zmanjšanjem njihove uporabe. Pri teh merilih se upoštevajo lokalne posebnosti. Najbolj oddaljene regije bi morale imeti predvsem možnost, da v celoti izkoristijo potencial svojih virov ob upoštevanju strogih meril trajnosti, da bi povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in okrepile svojo energetsko neodvisnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8b.
     
  Z odstopanjem od odstavkov od 1 do 8a tega člena in ob upoštevanju posebnosti najbolj oddaljenih regij, kot je določeno v členu 349 PDEU, se člen 26 te direktive za te regije ne uporablja. Komisija do ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog, v katerem določi merila za najbolj oddaljene regije v zvezi z trajnostjo emisij toplogrednih plinov in zmanjšanjem njihove uporabe. Pri teh merilih se upoštevajo lokalne posebnosti. Najbolj oddaljene regije bi morale imeti predvsem možnost, da v celoti izkoristijo potencial svojih virov ob upoštevanju strogih meril trajnosti, da bi povečale proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in okrepile svojo energetsko neodvisnost.

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 1 – točka a

Člen 27 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pošiljke surovin ali pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi in značilnostmi glede prihranka emisij toplogrednih plinov se lahko mešajo, na primer v zabojniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pošiljke surovin ali pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi in značilnostmi glede prihranka emisij toplogrednih plinov se lahko mešajo, na primer v zabojniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo;

| (a) | pošiljke surovin ali pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi in značilnostmi glede prihranka emisij toplogrednih plinov se lahko mešajo, na primer v zabojniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo
  , če vsaka pošiljka samostojno izpolnjuje zahteve iz člena 26 in če so vzpostavljeni ustrezni sistemi za spremljanje in merjenje skladnosti posameznih pošiljk
  ; |
| --- | --- |

(a)

pošiljke surovin ali pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv z različnimi trajnostnimi značilnostmi in značilnostmi glede prihranka emisij toplogrednih plinov se lahko mešajo, na primer v zabojniku, predelovalnem ali logističnem obratu, infrastrukturi ali mestu za prenos in distribucijo
  , če vsaka pošiljka samostojno izpolnjuje zahteve iz člena 26 in če so vzpostavljeni ustrezni sistemi za spremljanje in merjenje skladnosti posameznih pošiljk
  ;

, če vsaka pošiljka samostojno izpolnjuje zahteve iz člena 26 in če so vzpostavljeni ustrezni sistemi za spremljanje in merjenje skladnosti posameznih pošiljk

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 1 a (novo)

Člen 27 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Da bi olajšali čezmejno trgovino in obveščanje odjemalcev, potrdila o izvoru za energijo iz obnovljivih virov, vneseno v omrežje, vsebujejo informacije o trajnostnih merilih in prihrankih emisij toplogrednih plinov, kot so opredeljene v členu 26(2) do (7), ter se lahko prenesejo ločeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Da bi olajšali čezmejno trgovino in obveščanje odjemalcev, potrdila o izvoru za energijo iz obnovljivih virov, vneseno v omrežje, vsebujejo informacije o trajnostnih merilih in prihrankih emisij toplogrednih plinov, kot so opredeljene v členu 26(2) do (7), ter se lahko prenesejo ločeno.

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 2 – točka a

Člen 27 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | kadar se s predelavo pošiljke surovin ustvari samo en produkt, ki je namenjen za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, se velikost pošiljke in pripadajoče vrednosti značilnosti glede trajnosti in prihranka emisij toplogrednih plinov prilagodijo z uporabo pretvorbenega faktorja, ki izraža razmerje med maso produkta, namenjenega za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, ter maso surovin na začetku postopka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

kadar se s predelavo pošiljke surovin ustvari samo en produkt, ki je namenjen za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, se velikost pošiljke in pripadajoče vrednosti značilnosti glede trajnosti in prihranka emisij toplogrednih plinov prilagodijo z uporabo pretvorbenega faktorja, ki izraža razmerje med maso produkta, namenjenega za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, ter maso surovin na začetku postopka;

| (a) | kadar se s predelavo pošiljke surovin ustvari samo en produkt, ki je namenjen za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, se velikost pošiljke in pripadajoče vrednosti značilnosti glede trajnosti in prihranka emisij toplogrednih plinov prilagodijo z uporabo pretvorbenega faktorja, ki izraža razmerje med maso produkta, namenjenega za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, ter maso surovin na začetku postopka
  , če vsaka pošiljka, ki sestavlja mešanico, izpolnjuje zahteve iz člena 26
  ; |
| --- | --- |

(a)

kadar se s predelavo pošiljke surovin ustvari samo en produkt, ki je namenjen za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, se velikost pošiljke in pripadajoče vrednosti značilnosti glede trajnosti in prihranka emisij toplogrednih plinov prilagodijo z uporabo pretvorbenega faktorja, ki izraža razmerje med maso produkta, namenjenega za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, ter maso surovin na začetku postopka
  , če vsaka pošiljka, ki sestavlja mešanico, izpolnjuje zahteve iz člena 26
  ;

, če vsaka pošiljka, ki sestavlja mešanico, izpolnjuje zahteve iz člena 26

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 3

Člen 27 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije v zvezi z izpolnjevanjem trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v členu 26(2) do (7) , ter državi članici na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij. Države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da zagotovijo ustrezen standard neodvisne revizije informacij, ki jih predložijo, in da dokažejo, da so to storili. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami. Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov. | 3.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije v zvezi z izpolnjevanjem trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v členu 26(2) do (7) , ter državi članici na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij. Države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da zagotovijo ustrezen standard neodvisne revizije informacij, ki jih predložijo, in da dokažejo, da so to storili. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami
  , kar vključuje preverjanje, da materiali niso namerno spremenjeni ali zavrženi, tako da bi pošiljka ali njen del lahko postala odpadek ali ostanek v skladu s členom 26(2) do (7)
  . Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije v zvezi z izpolnjevanjem trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v členu 26(2) do (7) , ter državi članici na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij. Države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da zagotovijo ustrezen standard neodvisne revizije informacij, ki jih predložijo, in da dokažejo, da so to storili. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami. Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da gospodarski subjekti predložijo zanesljive informacije v zvezi z izpolnjevanjem trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov, določenih v členu 26(2) do (7) , ter državi članici na zahtevo dajo na voljo podatke, ki so bili uporabljeni za pripravo informacij. Države članice od gospodarskih subjektov zahtevajo, da zagotovijo ustrezen standard neodvisne revizije informacij, ki jih predložijo, in da dokažejo, da so to storili. Z revizijo se preveri, ali so sistemi, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti, natančni, zanesljivi in zaščiteni pred goljufijami
  , kar vključuje preverjanje, da materiali niso namerno spremenjeni ali zavrženi, tako da bi pošiljka ali njen del lahko postala odpadek ali ostanek v skladu s členom 26(2) do (7)
  . Ocenijo se pogostost in metodologija vzorčenja ter zanesljivost podatkov.

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obveznosti iz tega odstavka veljajo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki so proizvedena v Uniji ali uvožena. | Obveznosti iz tega odstavka veljajo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki so proizvedena v Uniji ali uvožena.
  Informacije o geografskem poreklu pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se da na voljo potrošnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obveznosti iz tega odstavka veljajo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki so proizvedena v Uniji ali uvožena.

Obveznosti iz tega odstavka veljajo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki so proizvedena v Uniji ali uvožena.
  Informacije o geografskem poreklu pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se da na voljo potrošnikom.

Informacije o geografskem poreklu pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv se da na voljo potrošnikom.

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 4

Člen 27 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 26(7) in/ali dokazujejo, da pošiljke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 26(2), (3), (4), (5) in (6), in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odvržen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Pri dokazovanju izpolnjevanja zahtev za gozdno biomaso, določenih v členu 26(5) in (6), se operaterji lahko odločijo, da zahtevane dokaze predložijo neposredno na ravni
  gozdarskih gospodarstev
  . Komisija lahko za namene člena 26(2)(b)(ii) prizna tudi območja za ohranjanje redkih, ogroženih ali prizadetih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Svetovne zveze za varstvo narave . | 4.   Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 26(7) in/ali dokazujejo, da pošiljke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 26(2), (3), (4), (5) in (6), in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odvržen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Pri dokazovanju izpolnjevanja zahtev za gozdno biomaso, določenih v členu 26(5) in (6), se operaterji lahko odločijo, da zahtevane dokaze predložijo neposredno na ravni
  dobave
  . Komisija lahko za namene člena 26(2)(b)(ii) prizna tudi območja za ohranjanje redkih, ogroženih ali prizadetih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Svetovne zveze za varstvo narave . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 26(7) in/ali dokazujejo, da pošiljke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 26(2), (3), (4), (5) in (6), in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odvržen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Pri dokazovanju izpolnjevanja zahtev za gozdno biomaso, določenih v členu 26(5) in (6), se operaterji lahko odločijo, da zahtevane dokaze predložijo neposredno na ravni
  gozdarskih gospodarstev
  . Komisija lahko za namene člena 26(2)(b)(ii) prizna tudi območja za ohranjanje redkih, ogroženih ali prizadetih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Svetovne zveze za varstvo narave .

4.   Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 26(7) in/ali dokazujejo, da pošiljke pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv ali biomasnih goriv izpolnjujejo trajnostna merila iz člena 26(2), (3), (4), (5) in (6), in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odvržen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Pri dokazovanju izpolnjevanja zahtev za gozdno biomaso, določenih v členu 26(5) in (6), se operaterji lahko odločijo, da zahtevane dokaze predložijo neposredno na ravni
  dobave
  . Komisija lahko za namene člena 26(2)(b)(ii) prizna tudi območja za ohranjanje redkih, ogroženih ali prizadetih ekosistemov ali vrst, priznana v mednarodnih sporazumih ali uvrščena na sezname medvladnih organizacij ali Svetovne zveze za varstvo narave .

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 5 – pododstavek 3

Člen 27 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za zagotovitev učinkovitega in usklajenega preverjanja izpolnjevanja trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov ter zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija določi podrobna izvedbena pravila, vključno z ustreznimi standardi glede zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da navedene standarde uporabljajo. Pri določanju teh standardov Komisija posebno pozornost nameni potrebi po čim večjem zmanjšanju upravnega bremena. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(3). V teh aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti te standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo teh standardov v določenem časovnem okviru. | Za zagotovitev učinkovitega in usklajenega preverjanja izpolnjevanja trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov ter zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija določi podrobna izvedbena pravila, vključno z ustreznimi standardi glede zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da navedene standarde uporabljajo. Pri določanju teh standardov Komisija posebno pozornost nameni potrebi po čim večjem zmanjšanju upravnega bremena. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(3). V teh aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti te standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo teh standardov v določenem časovnem okviru.
  Če država članica izrazi zaskrbljenost v zvezi z delovanjem prostovoljnega sistema, Komisija zadevo preišče in ustrezno ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za zagotovitev učinkovitega in usklajenega preverjanja izpolnjevanja trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov ter zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija določi podrobna izvedbena pravila, vključno z ustreznimi standardi glede zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da navedene standarde uporabljajo. Pri določanju teh standardov Komisija posebno pozornost nameni potrebi po čim večjem zmanjšanju upravnega bremena. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(3). V teh aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti te standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo teh standardov v določenem časovnem okviru.

Za zagotovitev učinkovitega in usklajenega preverjanja izpolnjevanja trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov ter zlasti za preprečevanje goljufij lahko Komisija določi podrobna izvedbena pravila, vključno z ustreznimi standardi glede zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije, od vseh prostovoljnih sistemov pa zahteva, da navedene standarde uporabljajo. Pri določanju teh standardov Komisija posebno pozornost nameni potrebi po čim večjem zmanjšanju upravnega bremena. To stori z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(3). V teh aktih se določi časovni okvir, v katerem morajo prostovoljni sistemi uveljaviti te standarde. Komisija lahko razveljavi odločitve o priznanju prostovoljnih sistemov, če ti sistemi ne izvajajo teh standardov v določenem časovnem okviru.
  Če država članica izrazi zaskrbljenost v zvezi z delovanjem prostovoljnega sistema, Komisija zadevo preišče in ustrezno ukrepa.

Če država članica izrazi zaskrbljenost v zvezi z delovanjem prostovoljnega sistema, Komisija zadevo preišče in ustrezno ukrepa.

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 27 – odstavek 7 a (novo)

Člen 27 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisija lahko kadar koli ali na zahtevo države članice preveri zanesljivost informacij o izpolnjevanju meril glede trajnosti ali prihranku toplogrednih plinov, ki jih predložijo na trgu Unije delujoči gospodarski subjekti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Komisija lahko kadar koli ali na zahtevo države članice preveri zanesljivost informacij o izpolnjevanju meril glede trajnosti ali prihranku toplogrednih plinov, ki jih predložijo na trgu Unije delujoči gospodarski subjekti.

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 28 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Surovine, katerih proizvodnja je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, na primer spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja Medvladni odbor za podnebne spremembe: gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami ter kjer se vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračuna v skladu s točko 7 dela C Priloge V, se šteje, da so njihove ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Surovine, katerih proizvodnja je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, na primer spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja Medvladni odbor za podnebne spremembe: gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami ter kjer se vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračuna v skladu s točko 7 dela C Priloge V, se šteje, da so njihove ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič.

Surovine, katerih proizvodnja je povzročila neposredno spremembo rabe zemljišč, na primer spremembo iz ene od naslednjih kategorij površin zemljišč, ki jih uporablja Medvladni odbor za podnebne spremembe: gozdna zemljišča, travinja, mokrišča, naselja ali druga zemljišča), v kmetijsko zemljišče ali kmetijsko zemljišče s trajnicami ter kjer se vrednost emisij zaradi neposredne spremembe rabe zemljišč (el) izračuna v skladu s točko 7 dela C Priloge V, se šteje, da so njihove ocenjene emisije zaradi posredne spremembe rabe zemljišč enake nič.

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 2

Člen 28 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice lahko Komisiji predložijo poročila, ki vključujejo informacije o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin na tistih območjih na njihovem ozemlju, ki so uvrščena na raven 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ali na bolj razčlenjeno raven NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta.
  Poročilom priložijo opis metode in virov podatkov, uporabljenih pri izračunu ravni emisij.
   V navedeni metodi se upoštevajo značilnosti tal, podnebje in pričakovani donos surovin. | 2.   Države članice lahko Komisiji predložijo poročila, ki vključujejo informacije o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih
  in gozdnih
  surovin na tistih območjih na njihovem ozemlju, ki so uvrščena na raven 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ali na bolj razčlenjeno raven NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta. Poročilom priložijo opis metode in virov podatkov, uporabljenih pri izračunu ravni emisij. V navedeni metodi se upoštevajo značilnosti tal, podnebje in pričakovani donos surovin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice lahko Komisiji predložijo poročila, ki vključujejo informacije o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih surovin na tistih območjih na njihovem ozemlju, ki so uvrščena na raven 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ali na bolj razčlenjeno raven NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta.
  Poročilom priložijo opis metode in virov podatkov, uporabljenih pri izračunu ravni emisij.
   V navedeni metodi se upoštevajo značilnosti tal, podnebje in pričakovani donos surovin.

2.   Države članice lahko Komisiji predložijo poročila, ki vključujejo informacije o tipičnih emisijah toplogrednih plinov iz pridelave kmetijskih
  in gozdnih
  surovin na tistih območjih na njihovem ozemlju, ki so uvrščena na raven 2 nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ali na bolj razčlenjeno raven NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta. Poročilom priložijo opis metode in virov podatkov, uporabljenih pri izračunu ravni emisij. V navedeni metodi se upoštevajo značilnosti tal, podnebje in pričakovani donos surovin.

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 4

Člen 28 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), odloči, da poročila iz odstavkov 2 in 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za kmetijsko biomaso, ki se proizvajajo na območjih, vključenih v takšna poročila, za namene člena 26(7). Ti podatki se zato lahko uporabljajo namesto razčlenjenih privzetih vrednosti za pridelavo, določenih v delu D ali E Priloge V za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva ter v delu C Priloge VI za biomasna goriva. | 4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), odloči, da poročila iz odstavkov 2 in 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za kmetijsko
  in gozdno
  biomaso, ki se proizvajajo na območjih, vključenih v takšna poročila, za namene člena 26(7). Ti podatki se zato lahko uporabljajo namesto razčlenjenih privzetih vrednosti za pridelavo, določenih v delu D ali E Priloge V za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva ter v delu C Priloge VI za biomasna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), odloči, da poročila iz odstavkov 2 in 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za kmetijsko biomaso, ki se proizvajajo na območjih, vključenih v takšna poročila, za namene člena 26(7). Ti podatki se zato lahko uporabljajo namesto razčlenjenih privzetih vrednosti za pridelavo, določenih v delu D ali E Priloge V za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva ter v delu C Priloge VI za biomasna goriva.

4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2), odloči, da poročila iz odstavkov 2 in 3 tega člena vsebujejo točne podatke za namene merjenja emisij toplogrednih plinov, povezanih s pridelavo surovin za kmetijsko
  in gozdno
  biomaso, ki se proizvajajo na območjih, vključenih v takšna poročila, za namene člena 26(7). Ti podatki se zato lahko uporabljajo namesto razčlenjenih privzetih vrednosti za pridelavo, določenih v delu D ali E Priloge V za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva ter v delu C Priloge VI za biomasna goriva.

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 28 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 28 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija pregleduje Prilogo V in Prilogo VI, da se v utemeljenih primerih dodajo ali revidirajo vrednosti za postopke proizvodnje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv. Pri navedenem pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge V in delu B Priloge VI | Komisija pregleduje Prilogo V in Prilogo VI, da se v utemeljenih primerih dodajo ali revidirajo vrednosti za postopke proizvodnje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv
  na podlagi najnovejšega tehnološkega razvoja in znanstvenih dokazov
  . Pri navedenem pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge V in delu B Priloge VI |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pregleduje Prilogo V in Prilogo VI, da se v utemeljenih primerih dodajo ali revidirajo vrednosti za postopke proizvodnje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv. Pri navedenem pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge V in delu B Priloge VI

Komisija pregleduje Prilogo V in Prilogo VI, da se v utemeljenih primerih dodajo ali revidirajo vrednosti za postopke proizvodnje pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv
  na podlagi najnovejšega tehnološkega razvoja in znanstvenih dokazov
  . Pri navedenem pregledu preuči, ali bi bilo treba spremeniti tudi metodologijo, določeno v delu C Priloge V in delu B Priloge VI

na podlagi najnovejšega tehnološkega razvoja in znanstvenih dokazov

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija spremlja izvor pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki se porabijo v Uniji ,
  ter
  učinke
  njihove proizvodnje
  , tudi posrednih vplivov širjenja obdelovalnih površin, na rabo zemljišč v Uniji in
  glavnih
  tretjih državah dobaviteljicah. Takšno spremljanje temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih držav članic in poročilih o napredku, zahtevanih v členih 3, 15 in 18 Uredbe [
  Upravljanje
  ], poročilih ustreznih tretjih držav in medvladnih organizacij ter znanstvenih študijah in drugih ustreznih informacijah. Komisija tudi spremlja spremembe cen surovin, povezane z izkoriščanjem biomase za pridobivanje energije, ter s tem povezane pozitivne in negativne učinke na varnost hrane. | 1.   Komisija spremlja izvor pogonskih biogoriv
  ter
  drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki se porabijo v Uniji,
  pa tudi
  učinke
  proizvodnje energije iz teh in iz drugih obnovljivih virov
  , tudi posrednih vplivov širjenja obdelovalnih površin, na rabo zemljišč v Uniji in tretjih državah dobaviteljicah. Takšno spremljanje temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih držav članic in poročilih o napredku, zahtevanih v členih 3, 15 in 18 Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ], poročilih ustreznih tretjih držav in medvladnih organizacij ter znanstvenih študijah
  , satelitskih podatkih
  in drugih ustreznih informacijah. Komisija tudi spremlja spremembe cen surovin, povezane z izkoriščanjem biomase za pridobivanje energije, ter s tem povezane pozitivne in negativne učinke na varnost hrane
  in na konkurenčno uporabo materialov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija spremlja izvor pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki se porabijo v Uniji ,
  ter
  učinke
  njihove proizvodnje
  , tudi posrednih vplivov širjenja obdelovalnih površin, na rabo zemljišč v Uniji in
  glavnih
  tretjih državah dobaviteljicah. Takšno spremljanje temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih držav članic in poročilih o napredku, zahtevanih v členih 3, 15 in 18 Uredbe [
  Upravljanje
  ], poročilih ustreznih tretjih držav in medvladnih organizacij ter znanstvenih študijah in drugih ustreznih informacijah. Komisija tudi spremlja spremembe cen surovin, povezane z izkoriščanjem biomase za pridobivanje energije, ter s tem povezane pozitivne in negativne učinke na varnost hrane.

1.   Komisija spremlja izvor pogonskih biogoriv
  ter
  drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv, ki se porabijo v Uniji,
  pa tudi
  učinke
  proizvodnje energije iz teh in iz drugih obnovljivih virov
  , tudi posrednih vplivov širjenja obdelovalnih površin, na rabo zemljišč v Uniji in tretjih državah dobaviteljicah. Takšno spremljanje temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih držav članic in poročilih o napredku, zahtevanih v členih 3, 15 in 18 Uredbe
  ... Evropskega parlamenta in Sveta
  [
  o upravljanju energetske unije, 2016/0375(COD)
  ], poročilih ustreznih tretjih držav in medvladnih organizacij ter znanstvenih študijah
  , satelitskih podatkih
  in drugih ustreznih informacijah. Komisija tudi spremlja spremembe cen surovin, povezane z izkoriščanjem biomase za pridobivanje energije, ter s tem povezane pozitivne in negativne učinke na varnost hrane
  in na konkurenčno uporabo materialov
  .

Sprememba 268

Sprememba 268

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 32 – odstavek 2

Člen 32 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  ter
  člena 28(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena
  7(3), člena
  7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  in
  člena 28(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  ter
  člena 28(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena
  7(3), člena
  7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  in
  člena 28(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. januarja 2021.

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 32 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 32 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prenos pooblastila iz člena 7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  ter
  člena 28(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | Prenos pooblastila iz člena
  7(3) in člena
  7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  in
  člena 28(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prenos pooblastila iz člena 7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  ter
  člena 28(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

ter

Uradnem listu Evropske unije

Prenos pooblastila iz člena
  7(3) in člena
  7(5) in (6), člena 19(11) in (14), člena 25(6)
  in
  člena 28(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

7(3) in člena

in

Uradnem listu Evropske unije

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I a (novo)

Priloga I a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Cilji držav članic za leto 2030 so vsota naslednjih sestavnih delov, izraženih v odstotnih točkah: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

1.

Cilji držav članic za leto 2030 so vsota naslednjih sestavnih delov, izraženih v odstotnih točkah:

| (a) | nacionalni zavezujoči cilj države članice za leto 2020, kot je določen v Prilogi; |
| --- | --- |

(a)

(a)

nacionalni zavezujoči cilj države članice za leto 2020, kot je določen v Prilogi;

nacionalni zavezujoči cilj države članice za leto 2020, kot je določen v Prilogi;

| (b) | pavšalni prispevek („Ppavšal“); |
| --- | --- |

(b)

(b)

pavšalni prispevek („Ppavšal“);

pavšalni prispevek („Ppavšal

| (c) | prispevek na podlagi BDP na prebivalca („PBDP“); |
| --- | --- |

(c)

(c)

prispevek na podlagi BDP na prebivalca („PBDP“);

prispevek na podlagi BDP na prebivalca („PBDP

| (d) | prispevek na podlagi potenciala („Ppotencial“); |
| --- | --- |

(d)

(d)

prispevek na podlagi potenciala („Ppotencial“);

prispevek na podlagi potenciala („Ppotencial

| (e) | prispevek, ki odraža raven povezanosti države članice („Ppovezan“). |
| --- | --- |

(e)

(e)

prispevek, ki odraža raven povezanosti države članice („Ppovezan“).

prispevek, ki odraža raven povezanosti države članice („Ppovezan

| 2. | Ppavšal je za vse države članice enak. Prispevki Ppavšal vseh držav članic skupaj znašajo 30 % razlike med cilji Unije za leto 2030 in za leto 2020. |
| --- | --- |

2.

2.

Ppavšal

pavšal

| 3. | Prispevek PBDP se dodeli državam članicam na podlagi indeksa BDP na prebivalca glede na povprečje Unije, pri čemer je indeks za posamezno državo članico največ 150 % povprečja Unije. Prispevki PBDP vseh držav članic skupaj znašajo 30 % razlike med cilji Unije za leto 2030 in za leto 2020. |
| --- | --- |

3.

3.

Prispevek PBDP

BDP

| 4. | Prispevek Cpotencial se dodeli državam članicam na podlagi razlike med deležem obnovljivih virov energije države članice v letu 2030, kot je izražen v scenariju PRIMES EUCO3535, in njenim zavezujočim ciljem za leto 2020. Prispevki Ppotencial vseh držav članic skupaj znašajo 30 % razlike med cilji Unije za leto 2030 in za leto 2020. |
| --- | --- |

4.

4.

Prispevek Cpotencial

potencial

| 5. | Prispevek Ppovezan se dodeli državam članicam na podlagi indeksa čezmejne elektroenergetske povezanosti na prebivalca glede na povprečje Unije, pri čemer je indeks za posamezno državo članico največ 150 % povprečja Unije. Prispevki Ppovezan vseh držav članic skupaj znašajo 10 % razlike med cilji Unije za leto 2030 in za leto 2020. |
| --- | --- |

5.

5.

Prispevek Ppovezan

povezan

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga V – del C – odstavek 3 – točka a – formula

Priloga V – del C – odstavek 3 – točka a – formula

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| PRIHRANEK = (E F(t) – E B /E F(t)) | PRIHRANEK = (E F(t) – E B) /(E F(t) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRIHRANEK = (E F(t) – E B /E F(t))

PRIHRANEK = (E F(t) – E B) /(E F(t)

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga V – del C – odstavek 15

Priloga V – del C – odstavek 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 15. | Prihranki emisij iz zajema in nadomestitve
  CO2
  (eccr)
  so neposredno povezani s proizvodnjo pogonskega biogoriva ali drugega tekočega biogoriva, h kateremu so pripisani, in
  se omejijo na emisije, ki se preprečijo z zajemom CO2, katerega ogljik izvira iz biomase in ki se uporabi
  v energetskem ali prometnem sektorju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

15.

Prihranki emisij iz zajema in nadomestitve
  CO2
  (eccr)
  so neposredno povezani s proizvodnjo pogonskega biogoriva ali drugega tekočega biogoriva, h kateremu so pripisani, in
  se omejijo na emisije, ki se preprečijo z zajemom CO2, katerega ogljik izvira iz biomase in ki se uporabi
  v energetskem ali prometnem sektorju
  .

CO2

ccr

so neposredno povezani s proizvodnjo pogonskega biogoriva ali drugega tekočega biogoriva, h kateremu so pripisani, in

v energetskem ali prometnem sektorju

| 15. | Prihranki emisij iz zajema in nadomestitve (eccr) se omejijo na emisije, ki se preprečijo z zajemom CO2, katerega ogljik izvira iz biomase in ki se uporabi
  za nadomestitev CO2, pridobljenega iz fosilnih goriv, uporabljenega pri komercialnih proizvodih in storitvah
  . |
| --- | --- |

15.

Prihranki emisij iz zajema in nadomestitve (eccr) se omejijo na emisije, ki se preprečijo z zajemom CO2, katerega ogljik izvira iz biomase in ki se uporabi
  za nadomestitev CO2, pridobljenega iz fosilnih goriv, uporabljenega pri komercialnih proizvodih in storitvah
  .

ccr

2

za nadomestitev CO2

Sprememba 319

Sprememba 319

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga VI – del B – odstavek 3 – točka a – formula 1

Priloga VI – del B – odstavek 3 – točka a – formula 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| PRIHRANEK = (EF(t) – EB(t)/ EF(t)) | PRIHRANEK = (EF(t) – EB(t))/ EF (t) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRIHRANEK = (EF(t) – EB(t)/ EF(t))

PRIHRANEK = (EF(t) – EB(t))/ EF (t)

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga VII – odstavek 1 – pododstavek 2 – alinea 1

Priloga VII – odstavek 1 – pododstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Qusable =
   ocenjena skupna uporabljiva toplota iz toplotnih črpalk, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 7(4), uporabljene na sledeči način: upoštevajo se samo toplotne črpalke, pri katerih je SFU > 1,15 * 1/η, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Qusable =
   ocenjena skupna uporabljiva toplota iz toplotnih črpalk, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 7(4), uporabljene na sledeči način: upoštevajo se samo toplotne črpalke, pri katerih je SFU > 1,15 * 1/η,

Qusable =

| — | Quporab=
  ocenjena skupna uporabljiva toplota iz toplotnih črpalk
  za proizvodnjo toplotne ali hladilne energije
  , ki izpolnjujejo zahteve iz člena 7(4), uporabljene na sledeči način: upoštevajo se samo toplotne črpalke, pri katerih je SFU > 1,15 * 1/η, |
| --- | --- |

—

Quporab=
  ocenjena skupna uporabljiva toplota iz toplotnih črpalk
  za proizvodnjo toplotne ali hladilne energije
  , ki izpolnjujejo zahteve iz člena 7(4), uporabljene na sledeči način: upoštevajo se samo toplotne črpalke, pri katerih je SFU > 1,15 * 1/η,

Quporab=

za proizvodnjo toplotne ali hladilne energije

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IX – del A – točka b

Priloga IX – del A – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Biomasni del mešanih komunalnih odpadkov, vendar ne ločenih gospodinjskih odpadkov, za katere veljajo cilji recikliranja iz točke (a) člena 11(2) Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

Biomasni del mešanih komunalnih odpadkov, vendar ne ločenih gospodinjskih odpadkov, za katere veljajo cilji recikliranja iz točke (a) člena 11(2) Direktive 2008/98/ES.

Biomasni del mešanih komunalnih odpadkov, vendar ne ločenih gospodinjskih odpadkov, za katere veljajo cilji recikliranja iz točke (a) člena 11(2) Direktive 2008/98/ES.

črtano

črtano

Spremembi 284 in 311

Spremembi 284 in 311

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IX – del B – točka c

Priloga IX – del B – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Melase kot stranski proizvod pri rafiniranju sladkornega trsa ali sladkorne pese, če so bili pri ekstrakciji sladkorja upoštevani najboljši industrijski standardi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

Melase kot stranski proizvod pri rafiniranju sladkornega trsa ali sladkorne pese, če so bili pri ekstrakciji sladkorja upoštevani najboljši industrijski standardi.

Melase kot stranski proizvod pri rafiniranju sladkornega trsa ali sladkorne pese, če so bili pri ekstrakciji sladkorja upoštevani najboljši industrijski standardi.

črtano

črtano

Sprememba 312

Sprememba 312

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga X – del A

Priloga X – del A

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Del A: [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Del A: [...]

Del A: [...]

črtano

črtano

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0392/2017).

1

(12)  
  Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030 (COM/2014/015 final).

12

Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030 (COM/2014/015 final).

(1a)  
  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

1a

Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(17)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

17

(17)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

17

(18)  UL L 198, 20.7.2006, str. 18.

18

(18)  UL L 198, 20.7.2006, str. 18.

18

(21)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

21

(21)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

21

(1a)  
  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

1a

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energetska učinkovitost ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 458/16)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Zmanjšanje povpraševanja po energiji je ena izmed petih razsežnosti strategije energetske unije, sprejete 25. februarja 2015. Izboljšanje energetske učinkovitosti bo koristilo okolju, zmanjšalo emisije toplogrednih plinov, izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo z zmanjševanjem odvisnosti od uvoza energije iz držav zunaj Unije, zmanjšalo stroške energije za gospodinjstva in podjetja, ublažilo energijsko revščino in privedlo do povečanja števila delovnih mest ter gospodarske dejavnosti v celotnem gospodarstvu. To je v skladu z zavezami Unije, ki so bile sprejete v okviru energetske unije in globalne podnebne agende, ki
  so jo pogodbenice
  Okvirne konvencije Združenih narodov o 
  spremembi podnebja določile s pariškim sporazumom iz decembra 2015
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Zmanjšanje povpraševanja po energiji je ena izmed petih razsežnosti strategije energetske unije, sprejete 25. februarja 2015. Izboljšanje energetske učinkovitosti bo koristilo okolju, zmanjšalo emisije toplogrednih plinov, izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo z zmanjševanjem odvisnosti od uvoza energije iz držav zunaj Unije, zmanjšalo stroške energije za gospodinjstva in podjetja, ublažilo energijsko revščino in privedlo do povečanja števila delovnih mest ter gospodarske dejavnosti v celotnem gospodarstvu. To je v skladu z zavezami Unije, ki so bile sprejete v okviru energetske unije in globalne podnebne agende, ki
  so jo pogodbenice
  Okvirne konvencije Združenih narodov o 
  spremembi podnebja določile s pariškim sporazumom iz decembra 2015
  .

| (1) | Zmanjšanje povpraševanja po energiji je ena izmed petih razsežnosti strategije energetske unije, sprejete 25. februarja 2015. Izboljšanje energetske učinkovitosti
  vzdolž vse energetske verige, vključno s proizvodnjo, prenosom, distribucijo in končno porabo energije,
  bo koristilo okolju
  , izboljšalo kakovost zraka in javno zdravje
  , zmanjšalo emisije toplogrednih plinov, izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo z zmanjševanjem odvisnosti od uvoza energije iz držav zunaj Unije, zmanjšalo stroške energije za gospodinjstva in podjetja, ublažilo energijsko revščino in privedlo do povečanja
  konkurenčnosti,
  števila delovnih mest ter gospodarske dejavnosti v celotnem gospodarstvu
  , s tem pa bo izboljšalo kakovost življenja državljanov
  . To je v skladu z zavezami Unije, ki so bile sprejete v okviru energetske unije in globalne podnebne agende, ki
  je bila sprejeta na konferenci pogodbenic
  Okvirne konvencije Združenih narodov o 
  podnebnih spremembah (COP21), ki je decembra 2015 potekala v Parizu („Pariški sporazum“) in ki zavezuje k zadržanju zviševanja povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in k prizadevanju za omejitev povišanja temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo
  . |
| --- | --- |

(1)

Zmanjšanje povpraševanja po energiji je ena izmed petih razsežnosti strategije energetske unije, sprejete 25. februarja 2015. Izboljšanje energetske učinkovitosti
  vzdolž vse energetske verige, vključno s proizvodnjo, prenosom, distribucijo in končno porabo energije,
  bo koristilo okolju
  , izboljšalo kakovost zraka in javno zdravje
  , zmanjšalo emisije toplogrednih plinov, izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo z zmanjševanjem odvisnosti od uvoza energije iz držav zunaj Unije, zmanjšalo stroške energije za gospodinjstva in podjetja, ublažilo energijsko revščino in privedlo do povečanja
  konkurenčnosti,
  števila delovnih mest ter gospodarske dejavnosti v celotnem gospodarstvu
  , s tem pa bo izboljšalo kakovost življenja državljanov
  . To je v skladu z zavezami Unije, ki so bile sprejete v okviru energetske unije in globalne podnebne agende, ki
  je bila sprejeta na konferenci pogodbenic
  Okvirne konvencije Združenih narodov o 
  podnebnih spremembah (COP21), ki je decembra 2015 potekala v Parizu („Pariški sporazum“) in ki zavezuje k zadržanju zviševanja povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in k prizadevanju za omejitev povišanja temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo
  .

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) je element za napredek k energetski uniji, v skladu s katero bi bilo treba energetsko učinkovitost obravnavati kot vir energije sam po sebi. Načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba upoštevati pri določanju novih pravil na strani ponudbe in na drugih področjih politike. Komisija bi morala
  zagotoviti, da bosta energetska učinkovitost
  in
  odzivnost na strani povpraševanja imeli enak pomen kot proizvodne zmogljivosti
  . Energetsko učinkovitost je treba upoštevati vsakič, ko se sprejemajo
  pomembne
  odločitve glede načrtovanja in financiranja energetskih sistemov.
  Izboljšave
  energetske učinkovitosti je treba
  narediti
  vsakič, ko je to bolj stroškovno učinkovito kot enakovredne rešitve na strani ponudbe. To bi moralo pomagati izkoristiti številne prednosti energetske učinkovitosti za
  evropsko družbo
  ,
  zlasti za državljane
  in
  podjetja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) je element za napredek k energetski uniji, v skladu s katero bi bilo treba energetsko učinkovitost obravnavati kot vir energije sam po sebi. Načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba upoštevati pri določanju novih pravil na strani ponudbe in na drugih področjih politike. Komisija bi morala
  zagotoviti, da bosta energetska učinkovitost
  in
  odzivnost na strani povpraševanja imeli enak pomen kot proizvodne zmogljivosti
  . Energetsko učinkovitost je treba upoštevati vsakič, ko se sprejemajo
  pomembne
  odločitve glede načrtovanja in financiranja energetskih sistemov.
  Izboljšave
  energetske učinkovitosti je treba
  narediti
  vsakič, ko je to bolj stroškovno učinkovito kot enakovredne rešitve na strani ponudbe. To bi moralo pomagati izkoristiti številne prednosti energetske učinkovitosti za
  evropsko družbo
  ,
  zlasti za državljane
  in
  podjetja
  .

| (2) | Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) je element za napredek k energetski uniji, v skladu s katero bi bilo treba energetsko učinkovitost obravnavati kot vir energije sam po sebi. Načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba upoštevati pri določanju novih pravil na strani ponudbe in na drugih področjih politike. Komisija bi morala
  dati prednost energetski učinkovitosti
  in
  prilagajanju odjema pred proizvodno zmogljivostjo
  . Energetsko učinkovitost je treba upoštevati vsakič, ko se sprejemajo odločitve glede načrtovanja in financiranja energetskih sistemov.
  Naložbe v povečanje končne
  energetske učinkovitosti je treba
  izvesti
  vsakič, ko je to bolj stroškovno učinkovito kot enakovredne rešitve na strani ponudbe. To bi moralo pomagati izkoristiti številne prednosti
  povečanja
  energetske učinkovitosti
  v vseh členih energetske verige, da se okrepi blaginja evropske družbe.
  Za
  sprostitev celotnega potenciala teh koristi in za uspešno izvajanje načrtovanih ukrepov politike bi morale Komisija in države članice sodelovati z lokalnimi in regionalnimi organi, mesti, podjetji in državljani po vsej Uniji, da bi zagotovili
  ,
  da bo povečanje energetske učinkovitosti kot posledica tehnoloških, vedenjskih
  in
  gospodarskih sprememb šlo z roko v roki z večjo gospodarsko rastjo
  . |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) je element za napredek k energetski uniji, v skladu s katero bi bilo treba energetsko učinkovitost obravnavati kot vir energije sam po sebi. Načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ bi bilo treba upoštevati pri določanju novih pravil na strani ponudbe in na drugih področjih politike. Komisija bi morala
  dati prednost energetski učinkovitosti
  in
  prilagajanju odjema pred proizvodno zmogljivostjo
  . Energetsko učinkovitost je treba upoštevati vsakič, ko se sprejemajo odločitve glede načrtovanja in financiranja energetskih sistemov.
  Naložbe v povečanje končne
  energetske učinkovitosti je treba
  izvesti
  vsakič, ko je to bolj stroškovno učinkovito kot enakovredne rešitve na strani ponudbe. To bi moralo pomagati izkoristiti številne prednosti
  povečanja
  energetske učinkovitosti
  v vseh členih energetske verige, da se okrepi blaginja evropske družbe.
  Za
  sprostitev celotnega potenciala teh koristi in za uspešno izvajanje načrtovanih ukrepov politike bi morale Komisija in države članice sodelovati z lokalnimi in regionalnimi organi, mesti, podjetji in državljani po vsej Uniji, da bi zagotovili
  ,
  da bo povečanje energetske učinkovitosti kot posledica tehnoloških, vedenjskih
  in
  gospodarskih sprememb šlo z roko v roki z večjo gospodarsko rastjo
  .

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Pri vseh oblikah primarne energije (iz neobnovljivih in obnovljivih virov) je treba upoštevati dodaten vnos energije, potreben za njeno pridobivanje, tudi za gradnjo in delovanje energetskih obratov ter njihovo razgradnjo, ter za preprečevanje tveganja za okolje, povezanega s tem procesom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Pri vseh oblikah primarne energije (iz neobnovljivih in obnovljivih virov) je treba upoštevati dodaten vnos energije, potreben za njeno pridobivanje, tudi za gradnjo in delovanje energetskih obratov ter njihovo razgradnjo, ter za preprečevanje tveganja za okolje, povezanega s tem procesom.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Ukrepe držav članic bi bilo treba podpreti z dobro zasnovanimi in učinkovitimi finančnimi instrumenti Unije, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in Evropska investicijska banka, ki bi morali podpirati naložbe v energetsko učinkovitost v vseh členih energetske verige ter uporabljati celovito analizo stroškov in koristi z uporabo modela diferenciranih diskontnih stopenj. Finančna podpora bi se morala osredotočati na stroškovno učinkovite metode za povečanje energetske učinkovitosti, ki bi vodile v zmanjšanje porabe energije. Da bi dosegli cilje energetske učinkovitosti, je treba odpraviti ovire, kot je nedavno pojasnilo Eurostata o tem, kako voditi evidenco pogodb za zagotavljanje prihranka energije v nacionalnih računih, da bi olajšali naložbe v ukrepe za energetsko učinkovitost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Ukrepe držav članic bi bilo treba podpreti z dobro zasnovanimi in učinkovitimi finančnimi instrumenti Unije, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in Evropska investicijska banka, ki bi morali podpirati naložbe v energetsko učinkovitost v vseh členih energetske verige ter uporabljati celovito analizo stroškov in koristi z uporabo modela diferenciranih diskontnih stopenj. Finančna podpora bi se morala osredotočati na stroškovno učinkovite metode za povečanje energetske učinkovitosti, ki bi vodile v zmanjšanje porabe energije. Da bi dosegli cilje energetske učinkovitosti, je treba odpraviti ovire, kot je nedavno pojasnilo Eurostata o tem, kako voditi evidenco pogodb za zagotavljanje prihranka energije v nacionalnih računih, da bi olajšali naložbe v ukrepe za energetsko učinkovitost.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Evropski svet je oktobra 2014
  določil
  cilj za izboljšanje energetske učinkovitost do leta 2030 za 27 %, ki ga je treba pregledati do leta 2020, „ob upoštevanju cilja 30 % na ravni Unije“. Evropski parlament je decembra 2015 pozval Komisijo, naj oceni tudi izvedljivost cilja 40-odstotne energetske učinkovitosti v istem časovnem obdobju. Zato je primerno pregledati in posledično spremeniti Direktivo, da se jo prilagodi perspektivi za leto 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Evropski svet je oktobra 2014
  določil
  cilj za izboljšanje energetske učinkovitost do leta 2030 za 27 %, ki ga je treba pregledati do leta 2020, „ob upoštevanju cilja 30 % na ravni Unije“. Evropski parlament je decembra 2015 pozval Komisijo, naj oceni tudi izvedljivost cilja 40-odstotne energetske učinkovitosti v istem časovnem obdobju. Zato je primerno pregledati in posledično spremeniti Direktivo, da se jo prilagodi perspektivi za leto 2030.

| (3) | Evropski svet je oktobra 2014
  podprl
  cilj za izboljšanje energetske
  učinkovitosti
  do leta 2030 za 27 %, ki ga je treba pregledati do leta 2020, „ob upoštevanju cilja 30 % na ravni Unije“. Evropski parlament je decembra 2015 pozval Komisijo, naj oceni tudi izvedljivost cilja 40-odstotne energetske učinkovitosti v istem časovnem obdobju. Zato je primerno pregledati in posledično spremeniti Direktivo, da se jo prilagodi perspektivi za leto 2030. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je oktobra 2014
  podprl
  cilj za izboljšanje energetske
  učinkovitosti
  do leta 2030 za 27 %, ki ga je treba pregledati do leta 2020, „ob upoštevanju cilja 30 % na ravni Unije“. Evropski parlament je decembra 2015 pozval Komisijo, naj oceni tudi izvedljivost cilja 40-odstotne energetske učinkovitosti v istem časovnem obdobju. Zato je primerno pregledati in posledično spremeniti Direktivo, da se jo prilagodi perspektivi za leto 2030.

Sprememba 102

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Za obdobje do leta 2030 na nacionalni ravni ni zavezujočih ciljev. Potrebo, da Unija doseže svoje cilje energetske učinkovitosti na ravni EU, izražene v porabi primarne in končne energije v letu 2020 in 2030, bi bilo treba jasno določiti v obliki
  zavezujočega
  30-odstotnega cilja. Ta pojasnitev na ravni Unije ni bi smela omejevati svobode držav članic, saj lahko določijo svoje nacionalne prispevke, ki temeljijo na porabi primarne ali končne energije, prihrankih primarne ali končne energije ali energetski intenzivnosti. Države članice bi morale določiti svoje nacionalne okvirne prispevke k energetski učinkovitosti, ob upoštevanju, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in
  največ
  987 Mtoe končne energije. To pomeni, da bi se v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 poraba primarne energije v Uniji morala zmanjšati za 23 %, poraba končne energije pa za 17 %. Potrebno je redno ocenjevanje napredka k uresničevanju cilja Unije za leto 2030, predvideno pa je v zakonodajnem predlogu o upravljanju energetske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Za obdobje do leta 2030 na nacionalni ravni ni zavezujočih ciljev. Potrebo, da Unija doseže svoje cilje energetske učinkovitosti na ravni EU, izražene v porabi primarne in končne energije v letu 2020 in 2030, bi bilo treba jasno določiti v obliki
  zavezujočega
  30-odstotnega cilja. Ta pojasnitev na ravni Unije ni bi smela omejevati svobode držav članic, saj lahko določijo svoje nacionalne prispevke, ki temeljijo na porabi primarne ali končne energije, prihrankih primarne ali končne energije ali energetski intenzivnosti. Države članice bi morale določiti svoje nacionalne okvirne prispevke k energetski učinkovitosti, ob upoštevanju, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in
  največ
  987 Mtoe končne energije. To pomeni, da bi se v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 poraba primarne energije v Uniji morala zmanjšati za 23 %, poraba končne energije pa za 17 %. Potrebno je redno ocenjevanje napredka k uresničevanju cilja Unije za leto 2030, predvideno pa je v zakonodajnem predlogu o upravljanju energetske unije.

| (4) | Za obdobje do leta 2030 na nacionalni ravni ni zavezujočih ciljev. Potrebo, da Unija doseže svoje cilje energetske učinkovitosti na ravni EU, izražene v porabi primarne in končne energije v letu 2020 in 2030, bi bilo treba jasno določiti v obliki
  okvirnega
  30-odstotnega cilja. Ta pojasnitev na ravni Unije ni bi smela omejevati svobode držav članic, saj lahko določijo svoje nacionalne prispevke, ki temeljijo na porabi primarne ali končne energije, prihrankih primarne ali končne energije ali energetski intenzivnosti. Države članice bi morale določiti svoje nacionalne okvirne prispevke k energetski učinkovitosti, ob upoštevanju, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in 987 Mtoe končne energije. To pomeni, da bi se v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 poraba primarne energije v Uniji morala zmanjšati za 23 %, poraba končne energije pa za 17 %. Potrebno je redno ocenjevanje napredka k uresničevanju cilja Unije za leto 2030, predvideno pa je v zakonodajnem predlogu o upravljanju energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Za obdobje do leta 2030 na nacionalni ravni ni zavezujočih ciljev. Potrebo, da Unija doseže svoje cilje energetske učinkovitosti na ravni EU, izražene v porabi primarne in končne energije v letu 2020 in 2030, bi bilo treba jasno določiti v obliki
  okvirnega
  30-odstotnega cilja. Ta pojasnitev na ravni Unije ni bi smela omejevati svobode držav članic, saj lahko določijo svoje nacionalne prispevke, ki temeljijo na porabi primarne ali končne energije, prihrankih primarne ali končne energije ali energetski intenzivnosti. Države članice bi morale določiti svoje nacionalne okvirne prispevke k energetski učinkovitosti, ob upoštevanju, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in 987 Mtoe končne energije. To pomeni, da bi se v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 poraba primarne energije v Uniji morala zmanjšati za 23 %, poraba končne energije pa za 17 %. Potrebno je redno ocenjevanje napredka k uresničevanju cilja Unije za leto 2030, predvideno pa je v zakonodajnem predlogu o upravljanju energetske unije.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Pri določanju nacionalnih ciljev glede energetske učinkovitosti bi bilo treba uporabljati načelo enakosti med državami članicami. Energija je bistvena dobrina, zato so minimalne ravni porabe energije neizogibne, kar bi bilo treba ustrezno upoštevati pri določanju nacionalnih ciljev. Na splošno bi bilo treba državam, katerih poraba energije na prebivalca je pod povprečjem Unije, dovoliti več prožnosti pri določanju svojih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Pri določanju nacionalnih ciljev glede energetske učinkovitosti bi bilo treba uporabljati načelo enakosti med državami članicami. Energija je bistvena dobrina, zato so minimalne ravni porabe energije neizogibne, kar bi bilo treba ustrezno upoštevati pri določanju nacionalnih ciljev. Na splošno bi bilo treba državam, katerih poraba energije na prebivalca je pod povprečjem Unije, dovoliti več prožnosti pri določanju svojih ciljev.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Na učinkovitost delovanja energetskih sistemov v danem trenutku vplivajo možnosti nemotenega in prožnega vključevanja energije, ki jo proizvajajo različni medsebojno povezani viri energije z različnimi obdobji mirovanja in delovanja; izboljšanje te učinkovitosti bo omogočilo boljše izkoriščanje obnovljivih virov energije, na primer vetrne energije v kombinaciji s plinskimi turbinami, da se preprečijo preobremenitve omrežij, ki jih napajajo tradicionalni veliki proizvajalci energije z veliko toplotno vztrajnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Na učinkovitost delovanja energetskih sistemov v danem trenutku vplivajo možnosti nemotenega in prožnega vključevanja energije, ki jo proizvajajo različni medsebojno povezani viri energije z različnimi obdobji mirovanja in delovanja; izboljšanje te učinkovitosti bo omogočilo boljše izkoriščanje obnovljivih virov energije, na primer vetrne energije v kombinaciji s plinskimi turbinami, da se preprečijo preobremenitve omrežij, ki jih napajajo tradicionalni veliki proizvajalci energije z veliko toplotno vztrajnostjo.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | Komisija in države članice morajo zagotoviti, da se poraba energije zmanjša zaradi večje energetske učinkovitosti in ne zaradi makroekonomskih razmer. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4c)

Komisija in države članice morajo zagotoviti, da se poraba energije zmanjša zaradi večje energetske učinkovitosti in ne zaradi makroekonomskih razmer.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4d) | Države članice bi morale opredeliti stroškovno učinkovite potenciale za izkoriščanje energetske učinkovitosti na podlagi izračuna od spodaj navzgor za vsak sektor posebej, saj so odvisni od mešanice energijskih virov, gospodarske strukture in hitrosti gospodarskega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4d)

Države članice bi morale opredeliti stroškovno učinkovite potenciale za izkoriščanje energetske učinkovitosti na podlagi izračuna od spodaj navzgor za vsak sektor posebej, saj so odvisni od mešanice energijskih virov, gospodarske strukture in hitrosti gospodarskega razvoja.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Obveznost držav članic, da vzpostavijo dolgoročne strategije za
  spodbujanje naložb v prenovo
  nacionalnega stavbnega fonda ter jih sporočijo Komisiji, bi bilo treba črtati iz Direktive 2012/27/EU in vstaviti v Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), kadar se ujema z dolgoročnimi načrti za skoraj nič-energijske stavbe in razogljičenje stavb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Obveznost držav članic, da vzpostavijo dolgoročne strategije za
  spodbujanje naložb v prenovo
  nacionalnega stavbnega fonda ter jih sporočijo Komisiji, bi bilo treba črtati iz Direktive 2012/27/EU in vstaviti v Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), kadar se ujema z dolgoročnimi načrti za skoraj nič-energijske stavbe in razogljičenje stavb.

| (5) | Obveznost držav članic, da vzpostavijo dolgoročne strategije za
  lajšanje prenove
  nacionalnega stavbnega fonda ter jih sporočijo Komisiji, bi bilo treba črtati iz Direktive 2012/27/EU in vstaviti v Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), kadar se ujema z dolgoročnimi načrti za skoraj nič-energijske stavbe in razogljičenje stavb. |
| --- | --- |

(5)

Obveznost držav članic, da vzpostavijo dolgoročne strategije za
  lajšanje prenove
  nacionalnega stavbnega fonda ter jih sporočijo Komisiji, bi bilo treba črtati iz Direktive 2012/27/EU in vstaviti v Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), kadar se ujema z dolgoročnimi načrti za skoraj nič-energijske stavbe in razogljičenje stavb.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Z vidika podnebnega in energetskega okvira za leto 2030 bi bilo treba obveznost prihranka energije podaljšati za čas po letu 2020. Podaljšanje ciljnega obdobja za čas po letu 2020 bi ustvarilo večjo stabilnost za vlagatelje in tako spodbudilo dolgoročne naložbe in dolgoročne ukrepe za energetsko učinkovitost, kot je prenova stavb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Z vidika podnebnega in energetskega okvira za leto 2030 bi bilo treba obveznost prihranka energije podaljšati za čas po letu 2020. Podaljšanje ciljnega obdobja za čas po letu 2020 bi ustvarilo večjo stabilnost za vlagatelje in tako spodbudilo dolgoročne naložbe in dolgoročne ukrepe za energetsko učinkovitost, kot je prenova stavb.

| (6) | Z vidika podnebnega in energetskega okvira za leto 2030 bi bilo treba obveznost prihranka energije podaljšati za čas po letu 2020. Podaljšanje ciljnega obdobja za čas po letu 2020 bi ustvarilo večjo stabilnost za vlagatelje in tako spodbudilo dolgoročne naložbe in dolgoročne ukrepe za energetsko učinkovitost, kot je
  temeljita
  prenova stavb
  z dolgoročnim ciljem vzpostavitve fonda stavb s skoraj ničelno porabo energije. Obveznost glede prihranka energije je ključnega pomena pri spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest na lokalni ravni in bi jo bilo treba nadaljevati, da bi zagotovili, da bo Unija lahko dosegla svoje energetske in podnebne cilje z ustvarjanjem novih priložnosti ter zmanjšala odvisnost porabe energije od rasti. Sodelovanje z zasebnim sektorjem je pomembno, da bi ocenili, s kakšnimi pogoji bi lahko pritegnili zasebne naložbe v projekte energetske učinkovitosti, ter razvili nove modele prihodkov za inovacije na področju energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(6)

Z vidika podnebnega in energetskega okvira za leto 2030 bi bilo treba obveznost prihranka energije podaljšati za čas po letu 2020. Podaljšanje ciljnega obdobja za čas po letu 2020 bi ustvarilo večjo stabilnost za vlagatelje in tako spodbudilo dolgoročne naložbe in dolgoročne ukrepe za energetsko učinkovitost, kot je
  temeljita
  prenova stavb
  z dolgoročnim ciljem vzpostavitve fonda stavb s skoraj ničelno porabo energije. Obveznost glede prihranka energije je ključnega pomena pri spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest na lokalni ravni in bi jo bilo treba nadaljevati, da bi zagotovili, da bo Unija lahko dosegla svoje energetske in podnebne cilje z ustvarjanjem novih priložnosti ter zmanjšala odvisnost porabe energije od rasti. Sodelovanje z zasebnim sektorjem je pomembno, da bi ocenili, s kakšnimi pogoji bi lahko pritegnili zasebne naložbe v projekte energetske učinkovitosti, ter razvili nove modele prihodkov za inovacije na področju energetske učinkovitosti.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Izboljšanje energetske učinkovitosti pozitivno vpliva tudi na kakovost zraka, saj se zaradi energetsko učinkovitejših stavb zmanjšuje povpraševanje po gorivih za ogrevanje, zlasti trdnih. Ukrepi za energetsko učinkovitost prispevajo k izboljšanju kakovosti notranjega in zunanjega zraka ter pomagajo pri stroškovno učinkovitem doseganju ciljev politike Unije glede kakovosti zraka, kot je določeno zlasti z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Zmanjšanje potrebe po energiji v stavbah bi bilo treba obravnavati kot splošni element politike za kakovost zraka in zlasti v državah članicah, ki imajo težave z doseganjem mejnih vrednosti Unije za emisije onesnaževal zraka, energetska učinkovitost pa bi lahko pomagala pri doseganju teh ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Izboljšanje energetske učinkovitosti pozitivno vpliva tudi na kakovost zraka, saj se zaradi energetsko učinkovitejših stavb zmanjšuje povpraševanje po gorivih za ogrevanje, zlasti trdnih. Ukrepi za energetsko učinkovitost prispevajo k izboljšanju kakovosti notranjega in zunanjega zraka ter pomagajo pri stroškovno učinkovitem doseganju ciljev politike Unije glede kakovosti zraka, kot je določeno zlasti z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Zmanjšanje potrebe po energiji v stavbah bi bilo treba obravnavati kot splošni element politike za kakovost zraka in zlasti v državah članicah, ki imajo težave z doseganjem mejnih vrednosti Unije za emisije onesnaževal zraka, energetska učinkovitost pa bi lahko pomagala pri doseganju teh ciljev.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Države članice morajo doseči kumulativni prihranek končne porabe v celotnem obdobju obveznosti, ki ustreza „novemu“ prihranku v višini 1,5  % letne prodaje energije. To zahtevo bi bilo mogoče izpolniti
  z novimi ukrepi politike
  , ki
  se sprejmejo v novem obdobju obveznosti od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030, ali z novimi posamičnimi ukrepi
  , ki
  so posledica ukrepov politik, sprejetih med ali pred prejšnjim obdobjem, vendar v zvezi s katerimi se posamezni ukrepi
  , ki
  sprožijo prihranke energije, dejansko uvedejo
  v 
  novem obdobju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Države članice morajo doseči kumulativni prihranek končne porabe v celotnem obdobju obveznosti, ki ustreza „novemu“ prihranku v višini 1,5  % letne prodaje energije. To zahtevo bi bilo mogoče izpolniti
  z novimi ukrepi politike
  , ki
  se sprejmejo v novem obdobju obveznosti od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030, ali z novimi posamičnimi ukrepi
  , ki
  so posledica ukrepov politik, sprejetih med ali pred prejšnjim obdobjem, vendar v zvezi s katerimi se posamezni ukrepi
  , ki
  sprožijo prihranke energije, dejansko uvedejo
  v 
  novem obdobju
  .

| (7) | Države članice morajo doseči kumulativni prihranek končne porabe v celotnem obdobju obveznosti, ki ustreza „novemu“ prihranku v višini
  vsaj
  1,5  % letne prodaje energije. To zahtevo bi bilo mogoče izpolniti
  s prihranki energije
  , ki
  izvirajo iz ukrepov politike, če je mogoče dokazati, da ti ukrepi vodijo v posamične ukrepe
  , ki
  zagotavljajo preverljive prihranke energije po letu 2020. Prihranki v vsakem obdobju bi morali kumulativno temeljiti na prihrankih
  , ki
  jih je bilo treba doseči
  v 
  predhodnih obdobjih
  . |
| --- | --- |

(7)

Države članice morajo doseči kumulativni prihranek končne porabe v celotnem obdobju obveznosti, ki ustreza „novemu“ prihranku v višini
  vsaj
  1,5  % letne prodaje energije. To zahtevo bi bilo mogoče izpolniti
  s prihranki energije
  , ki
  izvirajo iz ukrepov politike, če je mogoče dokazati, da ti ukrepi vodijo v posamične ukrepe
  , ki
  zagotavljajo preverljive prihranke energije po letu 2020. Prihranki v vsakem obdobju bi morali kumulativno temeljiti na prihrankih
  , ki
  jih je bilo treba doseči
  v 
  predhodnih obdobjih
  .

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Nove prihranke bi bilo treba dodati k scenarije ureditve brez sprememb, da ne bi bilo mogoče zahtevati prihrankov, do katerih bi prišlo v vsakem primeru. Da bi izračunali učinek uvedenih ukrepov, se lahko štejejo le neto prihranki, merjeni kot sprememba rabe energije, ki lahko neposredno izhajajo iz zadevnih ukrepov energetske učinkovitosti. Za izračun neto prihrankov, bi morale države članice vzpostaviti izhodiščni scenarij razvoja razmer v odsotnosti zadevne politike. Posredovanje politike bi bilo treba oceniti glede na to opredeljeno izhodišče. Države članice bi morale upoštevati, da bi bili lahko v istem časovnem okviru izvedeni drugi posegi politike, ki bi prav tako lahko vplivali na prihranke energije, tako da vseh sprememb, ugotovljenih od uvedbe posega politike, ki se ocenjuje, ni mogoče pripisati zgolj temu ukrepu politike. Dejanja zavezane, udeležene ali pooblaščene strani bi morala dejansko prispevati k doseganju prihrankov, ki naj bi zagotovili izpolnjevanje zahteve glede pomembnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Nove prihranke bi bilo treba dodati k scenarije ureditve brez sprememb, da ne bi bilo mogoče zahtevati prihrankov, do katerih bi prišlo v vsakem primeru. Da bi izračunali učinek uvedenih ukrepov, se lahko štejejo le neto prihranki, merjeni kot sprememba rabe energije, ki lahko neposredno izhajajo iz zadevnih ukrepov energetske učinkovitosti. Za izračun neto prihrankov, bi morale države članice vzpostaviti izhodiščni scenarij razvoja razmer v odsotnosti zadevne politike. Posredovanje politike bi bilo treba oceniti glede na to opredeljeno izhodišče. Države članice bi morale upoštevati, da bi bili lahko v istem časovnem okviru izvedeni drugi posegi politike, ki bi prav tako lahko vplivali na prihranke energije, tako da vseh sprememb, ugotovljenih od uvedbe posega politike, ki se ocenjuje, ni mogoče pripisati zgolj temu ukrepu politike. Dejanja zavezane, udeležene ali pooblaščene strani bi morala dejansko prispevati k doseganju prihrankov, ki naj bi zagotovili izpolnjevanje zahteve glede pomembnosti.

| (9) | Nove prihranke
  energije
  bi bilo treba dodati k scenarije ureditve brez sprememb, da ne bi bilo mogoče zahtevati prihrankov, do katerih bi prišlo v vsakem primeru. Da bi izračunali učinek uvedenih ukrepov, se lahko štejejo le neto prihranki, merjeni kot sprememba rabe energije, ki lahko neposredno izhajajo iz zadevnih ukrepov energetske učinkovitosti. Za izračun neto prihrankov, bi morale države članice vzpostaviti izhodiščni scenarij razvoja razmer v odsotnosti zadevne politike. Posredovanje politike bi bilo treba oceniti glede na to opredeljeno izhodišče. Države članice bi morale upoštevati, da bi bili lahko v istem časovnem okviru izvedeni drugi posegi politike, ki bi prav tako lahko vplivali na prihranke energije, tako da vseh sprememb, ugotovljenih od uvedbe posega politike, ki se ocenjuje, ni mogoče pripisati zgolj temu ukrepu politike. Dejanja zavezane, udeležene ali pooblaščene strani bi morala dejansko prispevati k doseganju prihrankov, ki naj bi zagotovili izpolnjevanje zahteve glede pomembnosti. |
| --- | --- |

(9)

Nove prihranke
  energije
  bi bilo treba dodati k scenarije ureditve brez sprememb, da ne bi bilo mogoče zahtevati prihrankov, do katerih bi prišlo v vsakem primeru. Da bi izračunali učinek uvedenih ukrepov, se lahko štejejo le neto prihranki, merjeni kot sprememba rabe energije, ki lahko neposredno izhajajo iz zadevnih ukrepov energetske učinkovitosti. Za izračun neto prihrankov, bi morale države članice vzpostaviti izhodiščni scenarij razvoja razmer v odsotnosti zadevne politike. Posredovanje politike bi bilo treba oceniti glede na to opredeljeno izhodišče. Države članice bi morale upoštevati, da bi bili lahko v istem časovnem okviru izvedeni drugi posegi politike, ki bi prav tako lahko vplivali na prihranke energije, tako da vseh sprememb, ugotovljenih od uvedbe posega politike, ki se ocenjuje, ni mogoče pripisati zgolj temu ukrepu politike. Dejanja zavezane, udeležene ali pooblaščene strani bi morala dejansko prispevati k doseganju prihrankov, ki naj bi zagotovili izpolnjevanje zahteve glede pomembnosti.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Pomembno je vključiti vse člene energetske verige v obračunavanje prihrankov, da bi povečali potencial za prihranek energije in distribucijo električne energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Pomembno je vključiti vse člene energetske verige v obračunavanje prihrankov, da bi povečali potencial za prihranek energije in distribucijo električne energije.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Prihrankov energije, ki izhajajo iz izvajanja zakonodaje Unije ni mogoče zahtevati, razen če zadevni ukrep presega minimum, ki ga določa zadevna zakonodaja Unije, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih zahtev glede energetske učinkovitosti na nacionalni ravni ali večjim izvajanjem ukrepa.
  Ob priznavanju, da je
  obnova stavb bistven in dolgoročen element za povečanje prihrankov energije, je treba pojasniti, da se vse prihranke energije, ki izhajajo iz ukrepov za spodbujanje obnove obstoječih stavb, lahko uveljavlja, če predstavljajo dodatek k razvoju, do katerega bi prišlo ob odsotnosti ukrepa politike, in če država članica dokaže, da je zavezana, udeležena ali pooblaščena stran dejansko prispevala k doseganju prihrankov, ki jih zahteva zadevni ukrep. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Prihrankov energije, ki izhajajo iz izvajanja zakonodaje Unije ni mogoče zahtevati, razen če zadevni ukrep presega minimum, ki ga določa zadevna zakonodaja Unije, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih zahtev glede energetske učinkovitosti na nacionalni ravni ali večjim izvajanjem ukrepa.
  Ob priznavanju, da je
  obnova stavb bistven in dolgoročen element za povečanje prihrankov energije, je treba pojasniti, da se vse prihranke energije, ki izhajajo iz ukrepov za spodbujanje obnove obstoječih stavb, lahko uveljavlja, če predstavljajo dodatek k razvoju, do katerega bi prišlo ob odsotnosti ukrepa politike, in če država članica dokaže, da je zavezana, udeležena ali pooblaščena stran dejansko prispevala k doseganju prihrankov, ki jih zahteva zadevni ukrep.

| (10) | Prihrankov energije, ki izhajajo iz izvajanja zakonodaje Unije ni mogoče zahtevati, razen če zadevni ukrep presega minimum, ki ga določa zadevna zakonodaja Unije, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih zahtev glede energetske učinkovitosti na nacionalni ravni ali večjim izvajanjem ukrepa.
  Stavbe imajo bistven potencial za nadaljnje povečanje energetske učinkovitosti,
  obnova stavb
  pa je
  bistven in dolgoročen element
  ekonomije obsega
  za povečanje prihrankov energije
  . Zato
  je treba pojasniti, da se vse prihranke energije, ki izhajajo iz ukrepov za spodbujanje obnove obstoječih stavb, lahko uveljavlja, če predstavljajo dodatek k razvoju, do katerega bi prišlo ob odsotnosti ukrepa politike, in če država članica dokaže, da je zavezana, udeležena ali pooblaščena stran dejansko prispevala k doseganju prihrankov, ki jih zahteva zadevni ukrep. |
| --- | --- |

(10)

Prihrankov energije, ki izhajajo iz izvajanja zakonodaje Unije ni mogoče zahtevati, razen če zadevni ukrep presega minimum, ki ga določa zadevna zakonodaja Unije, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih zahtev glede energetske učinkovitosti na nacionalni ravni ali večjim izvajanjem ukrepa.
  Stavbe imajo bistven potencial za nadaljnje povečanje energetske učinkovitosti,
  obnova stavb
  pa je
  bistven in dolgoročen element
  ekonomije obsega
  za povečanje prihrankov energije
  . Zato
  je treba pojasniti, da se vse prihranke energije, ki izhajajo iz ukrepov za spodbujanje obnove obstoječih stavb, lahko uveljavlja, če predstavljajo dodatek k razvoju, do katerega bi prišlo ob odsotnosti ukrepa politike, in če država članica dokaže, da je zavezana, udeležena ali pooblaščena stran dejansko prispevala k doseganju prihrankov, ki jih zahteva zadevni ukrep.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Učinkovito upravljanje voda lahko bistveno prispeva k prihranku energije. Vodni sektor in sektor odpadnih voda porabita skoraj 3,5  % električne energije v Uniji

   (1a)

  . Poleg tega naj bi se povpraševanje po vodi do leta 2040 povečalo za 25 %, predvsem v mestih. Obenem izguba vode zaradi puščanja znaša 24 % vse porabljene vode v Uniji, kar poleg izgube vode povzroča tudi izgubo energije. Vsi ukrepi, namenjeni učinkovitejšemu upravljanju voda in zmanjšanju porabe vode, lahko potencialno znatno prispevajo k ciljem Unije glede energetske učinkovitosti

   (1b)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Učinkovito upravljanje voda lahko bistveno prispeva k prihranku energije. Vodni sektor in sektor odpadnih voda porabita skoraj 3,5  % električne energije v Uniji

   (1a)

  . Poleg tega naj bi se povpraševanje po vodi do leta 2040 povečalo za 25 %, predvsem v mestih. Obenem izguba vode zaradi puščanja znaša 24 % vse porabljene vode v Uniji, kar poleg izgube vode povzroča tudi izgubo energije. Vsi ukrepi, namenjeni učinkovitejšemu upravljanju voda in zmanjšanju porabe vode, lahko potencialno znatno prispevajo k ciljem Unije glede energetske učinkovitosti

   (1b)

  .

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Ta pregled vključuje določbe o obravnavi energetske učinkovitosti kot prednostne infrastrukturne naloge, saj priznava opredelitev infrastrukture, ki jo uporabljajo MDS in druge ekonomske institucije, in jo obravnava kot bistven element in prednostno nalogo v prihodnjih naložbenih odločitvah glede energetske infrastrukture Unije

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Ta pregled vključuje določbe o obravnavi energetske učinkovitosti kot prednostne infrastrukturne naloge, saj priznava opredelitev infrastrukture, ki jo uporabljajo MDS in druge ekonomske institucije, in jo obravnava kot bistven element in prednostno nalogo v prihodnjih naložbenih odločitvah glede energetske infrastrukture Unije

   (1a)

  .

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10c) | Energetski sektor je največji porabnik vode v Uniji in porabi 44 % vse vode

   (1a)

  . Z uporabo pametnih tehnologij in postopkov za učinkovito upravljanje voda je potencialno mogoče doseči znatne prihranke energije in okrepiti konkurenčnost podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10c)

Energetski sektor je največji porabnik vode v Uniji in porabi 44 % vse vode

   (1a)

  . Z uporabo pametnih tehnologij in postopkov za učinkovito upravljanje voda je potencialno mogoče doseči znatne prihranke energije in okrepiti konkurenčnost podjetij.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10d) | Vodni sektor in sektor odpadnih voda lahko tudi prispevata k proizvodnji energije iz obnovljivih virov in zmanjšanju oskrbe z energijo iz fosilnih goriv. Na primer, z energijsko predelavo iz blata, proizvedenega s predelavo odpadnih voda, je mogoče proizvajati energijo na kraju samem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10d)

Vodni sektor in sektor odpadnih voda lahko tudi prispevata k proizvodnji energije iz obnovljivih virov in zmanjšanju oskrbe z energijo iz fosilnih goriv. Na primer, z energijsko predelavo iz blata, proizvedenega s predelavo odpadnih voda, je mogoče proizvajati energijo na kraju samem.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Od izboljšav energetske učinkovitosti stavb bi morali imeti koristi zlasti
  odjemalci
  , ki jih je prizadela energijska revščina. Države članice lahko od zavezanih strani že zahtevajo, da v ukrepe za prihranke energije vključijo družbene cilje, povezane z energijsko revščino
  , in
  to možnost bi bilo zdaj treba razširiti na alternativne ukrepe in preoblikovati v obveznost ob hkratni ohranitvi popolne prožnosti držav članic glede velikosti, obsega in vsebine teh ukrepov. V skladu s členom 9 Pogodbe bi morale biti politike energetske učinkovitosti vključujoče in zato tudi zagotavljati dostopnost ukrepov energetske učinkovitosti za energijsko revne odjemalce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Od izboljšav energetske učinkovitosti stavb bi morali imeti koristi zlasti
  odjemalci
  , ki jih je prizadela energijska revščina. Države članice lahko od zavezanih strani že zahtevajo, da v ukrepe za prihranke energije vključijo družbene cilje, povezane z energijsko revščino
  , in
  to možnost bi bilo zdaj treba razširiti na alternativne ukrepe in preoblikovati v obveznost ob hkratni ohranitvi popolne prožnosti držav članic glede velikosti, obsega in vsebine teh ukrepov. V skladu s členom 9 Pogodbe bi morale biti politike energetske učinkovitosti vključujoče in zato tudi zagotavljati dostopnost ukrepov energetske učinkovitosti za energijsko revne odjemalce.

| (12) | Od izboljšav energetske učinkovitosti stavb bi morali imeti koristi
  vsi odjemalci,
  zlasti
  gospodinjstva z nizkimi dohodki, vključno s tistimi
  , ki jih je prizadela energijska revščina.
  Vsaka država članica lahko opredeli energijsko revščino in gospodinjstva z nizkimi dohodki v skladu z njenimi posebnimi razmerami.
  Države članice lahko od zavezanih strani že zahtevajo, da v ukrepe za prihranke energije vključijo družbene cilje, povezane z energijsko revščino. To možnost bi bilo zdaj treba razširiti na alternativne ukrepe in preoblikovati v obveznost ob hkratni ohranitvi popolne prožnosti držav članic glede velikosti, obsega in vsebine teh ukrepov. V skladu s členom 9 Pogodbe bi morale biti politike energetske učinkovitosti vključujoče in zato tudi zagotavljati dostopnost ukrepov energetske učinkovitosti za energijsko revne odjemalce
  z nizkimi dohodki. |
| --- | --- |

(12)

Od izboljšav energetske učinkovitosti stavb bi morali imeti koristi
  vsi odjemalci,
  zlasti
  gospodinjstva z nizkimi dohodki, vključno s tistimi
  , ki jih je prizadela energijska revščina.
  Vsaka država članica lahko opredeli energijsko revščino in gospodinjstva z nizkimi dohodki v skladu z njenimi posebnimi razmerami.
  Države članice lahko od zavezanih strani že zahtevajo, da v ukrepe za prihranke energije vključijo družbene cilje, povezane z energijsko revščino. To možnost bi bilo zdaj treba razširiti na alternativne ukrepe in preoblikovati v obveznost ob hkratni ohranitvi popolne prožnosti držav članic glede velikosti, obsega in vsebine teh ukrepov. V skladu s členom 9 Pogodbe bi morale biti politike energetske učinkovitosti vključujoče in zato tudi zagotavljati dostopnost ukrepov energetske učinkovitosti za energijsko revne odjemalce
  z nizkimi dohodki.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Odzivanje na dnevno in nočno povpraševanje po elektriki je pomemben instrument za izboljšanje učinkovite porabe energije, saj odjemalcem daje bistveno več možnosti za varčevanje z energijo, kar na podlagi informacij o možnostih za optimizacijo porabe energije, tudi v obdobjih najvišje porabe, omogoča učinkovitejšo rabo prenosnih omrežij in proizvodnih zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Odzivanje na dnevno in nočno povpraševanje po elektriki je pomemben instrument za izboljšanje učinkovite porabe energije, saj odjemalcem daje bistveno več možnosti za varčevanje z energijo, kar na podlagi informacij o možnostih za optimizacijo porabe energije, tudi v obdobjih najvišje porabe, omogoča učinkovitejšo rabo prenosnih omrežij in proizvodnih zmogljivosti.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Nizke račune za energijo bi bilo treba doseči s pomočjo odjemalcem pri zmanjševanju porabe energije prek zmanjševanja potrebe stavb po energiji, izboljševanja učinkovitosti naprav, razpoložljivosti prevoznih sredstev z nizko porabo energije, povezanih z javnim prevozom in kolesarjenjem. Izboljšanje ovojev stavb ter zmanjšanje potrebe po energiji in njene porabe so temeljni vidiki za izboljšanje zdravstvenega stanja prebivalstva z nizkimi dohodki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Nizke račune za energijo bi bilo treba doseči s pomočjo odjemalcem pri zmanjševanju porabe energije prek zmanjševanja potrebe stavb po energiji, izboljševanja učinkovitosti naprav, razpoložljivosti prevoznih sredstev z nizko porabo energije, povezanih z javnim prevozom in kolesarjenjem. Izboljšanje ovojev stavb ter zmanjšanje potrebe po energiji in njene porabe so temeljni vidiki za izboljšanje zdravstvenega stanja prebivalstva z nizkimi dohodki.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Bistveno je ozaveščati ter zagotavljati točne informacije o koristih večje energetske učinkovitosti in možnostih njenega izvajanja za vse državljane Unije. Večja energetska učinkovitost je tudi ključnega pomena za geopolitični položaj in varnost Unije, saj znižuje njeno odvisnost od uvoza goriv iz tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Bistveno je ozaveščati ter zagotavljati točne informacije o koristih večje energetske učinkovitosti in možnostih njenega izvajanja za vse državljane Unije. Večja energetska učinkovitost je tudi ključnega pomena za geopolitični položaj in varnost Unije, saj znižuje njeno odvisnost od uvoza goriv iz tretjih držav.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12d) | Energijska revščina v Uniji pesti približno 50 milijonov gospodinjstev. Zato morajo biti s tem povezani ukrepi v središču vseh stroškovno učinkovitih strategij za odpravljanje energijske revščine in ranljivosti odjemalcev ter dopolnjevati politike socialne varnosti na ravni držav članic. Da bi zagotovili, da bodo ukrepi za energetsko učinkovitost znatno zmanjšali energijsko revščino za najemnike, je treba upoštevati stroškovno učinkovitost teh ukrepov ter njihovo cenovno dostopnost za lastnike in najemnike, ustrezno finančno podporo za te ukrepe pa bi bilo treba zagotoviti na ravni držav članic. V skladu s cilji Pariškega sporazuma se bo moral stavbni fond Unije dolgoročno spremeniti v stavbe s skoraj ničelno porabo energije. Sedanja stopnja obnove stavb ni dovolj in stavbe, v katerih bivajo državljani z nizkimi dohodki, ki jim grozi energijska revščina, je najteže doseči. Ukrepi iz te uredbe glede obveznosti varčevanja z energijo, sistemov obveznosti energetske učinkovitosti in alternativni ukrepi politik so zato še posebno pomembni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12d)

Energijska revščina v Uniji pesti približno 50 milijonov gospodinjstev. Zato morajo biti s tem povezani ukrepi v središču vseh stroškovno učinkovitih strategij za odpravljanje energijske revščine in ranljivosti odjemalcev ter dopolnjevati politike socialne varnosti na ravni držav članic. Da bi zagotovili, da bodo ukrepi za energetsko učinkovitost znatno zmanjšali energijsko revščino za najemnike, je treba upoštevati stroškovno učinkovitost teh ukrepov ter njihovo cenovno dostopnost za lastnike in najemnike, ustrezno finančno podporo za te ukrepe pa bi bilo treba zagotoviti na ravni držav članic. V skladu s cilji Pariškega sporazuma se bo moral stavbni fond Unije dolgoročno spremeniti v stavbe s skoraj ničelno porabo energije. Sedanja stopnja obnove stavb ni dovolj in stavbe, v katerih bivajo državljani z nizkimi dohodki, ki jim grozi energijska revščina, je najteže doseči. Ukrepi iz te uredbe glede obveznosti varčevanja z energijo, sistemov obveznosti energetske učinkovitosti in alternativni ukrepi politik so zato še posebno pomembni.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12e) | Stroški in koristi vseh sprejetih ukrepov za energetsko učinkovitost, tudi obdobij vračil, bi morali biti popolnoma pregledni za odjemalce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12e)

Stroški in koristi vseh sprejetih ukrepov za energetsko učinkovitost, tudi obdobij vračil, bi morali biti popolnoma pregledni za odjemalce.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Energija, proizvedena na ali v stavbah s pomočjo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, zmanjša dobavo energije iz fosilnih virov. Zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju sta pomembna ukrepa za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov, zlasti z vidika ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 in tudi globalne zaveze, sprejete
  na konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21), ki je potekala decembra 2015 v Parizu. Države članice bi zato morale imeti možnost, da pri izpolnjevanju svojih zahtev glede prihranka končne energije upoštevajo določene količine energije iz obnovljivih virov, proizvedene na ali v stavbah za lastno uporabo. V ta namen bi državam članicam bilo treba dopustiti uporabo metodologije izračunavanja, ki jih določa Direktiva 2010/31/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Energija, proizvedena na ali v stavbah s pomočjo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, zmanjša dobavo energije iz fosilnih virov. Zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju sta pomembna ukrepa za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov, zlasti z vidika ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 in tudi globalne zaveze, sprejete
  na konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21), ki je potekala decembra 2015 v Parizu. Države članice bi zato morale imeti možnost, da pri izpolnjevanju svojih zahtev glede prihranka končne energije upoštevajo določene količine energije iz obnovljivih virov, proizvedene na ali v stavbah za lastno uporabo. V ta namen bi državam članicam bilo treba dopustiti uporabo metodologije izračunavanja, ki jih določa Direktiva 2010/31/EU.

| (13) | Energija, proizvedena na ali v stavbah s pomočjo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, zmanjša dobavo energije iz fosilnih virov. Zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju sta pomembna ukrepa za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov, zlasti z vidika ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 in tudi globalne zaveze, sprejete
  s Pariškim sporazumom
  . |
| --- | --- |

(13)

Energija, proizvedena na ali v stavbah s pomočjo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, zmanjša dobavo energije iz fosilnih virov. Zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju sta pomembna ukrepa za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov, zlasti z vidika ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 in tudi globalne zaveze, sprejete
  s Pariškim sporazumom
  .

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Energetska bilanca v podjetjih in gospodarskih panogah držav članic se lahko izboljša z uporabo načel krožnega gospodarstva, in sicer z ustrezno uporabo industrijskih odpadkov kot sekundarnih surovin, če je njihov energetski potencial višji od potenciala alternativnih primarnih surovin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Energetska bilanca v podjetjih in gospodarskih panogah držav članic se lahko izboljša z uporabo načel krožnega gospodarstva, in sicer z ustrezno uporabo industrijskih odpadkov kot sekundarnih surovin, če je njihov energetski potencial višji od potenciala alternativnih primarnih surovin.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Države članice bi morale z izkoriščanjem novih poslovnih modelov in tehnologij spodbujati in lajšati uveljavitev ukrepov za energetsko učinkovitost, tudi prek inovativnih energetskih storitev za velike in male odjemalce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Države članice bi morale z izkoriščanjem novih poslovnih modelov in tehnologij spodbujati in lajšati uveljavitev ukrepov za energetsko učinkovitost, tudi prek inovativnih energetskih storitev za velike in male odjemalce.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13c) | Države članice bi morale biti zelo prožne pri oblikovanju in izvajanju alternativnih ukrepov za določanje nacionalnih prednostnih nalog za energetsko učinkovitost, vključno z energetsko učinkovitimi proizvodi in energetsko učinkovitimi tehnološkimi proizvodnimi procesi. Potrebna je podpora za ukrepe, osredotočene na cilje v zvezi z učinkovito rabo naravnih virov ali potrebo po uvedbi krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13c)

Države članice bi morale biti zelo prožne pri oblikovanju in izvajanju alternativnih ukrepov za določanje nacionalnih prednostnih nalog za energetsko učinkovitost, vključno z energetsko učinkovitimi proizvodi in energetsko učinkovitimi tehnološkimi proizvodnimi procesi. Potrebna je podpora za ukrepe, osredotočene na cilje v zvezi z učinkovito rabo naravnih virov ali potrebo po uvedbi krožnega gospodarstva.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Kot del ukrepov iz sporočila Komisije o novem dogovoru za odjemalce energije je treba v okviru energetske unije in strategije ogrevanja in hlajenja okrepiti osnovne pravice odjemalcev do jasnih in pravočasnih informacij o njihovi porabi energije. Členi 9–11 in Priloga VII
  Direktive
  2012/27/EU bi se morali spremeniti, da se zagotovi pogostejše in nadgrajene povratne informacije o porabi energije.
  Pojasniti
  bi bilo treba
  tudi
  , da pravice, povezane z obračunavanjem in informacijami o obračunavanju, veljajo za odjemalce ogrevanja, hlajenja ali tople vode, dobavljene iz centralnega vira, čeprav nimajo neposrednega posameznega pogodbenega razmerja z dobaviteljem energije. Zato bi za namene te določbe izraz „končni porabnik
  “ moral zajemati končne odjemalce
  , ki kupujejo ogrevanje, hlajenje ali toplo vodo za lastno uporabo,
  in
  tudi stanovalce posameznih enot v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah, kjer se take enote oskrbujejo iz centralnega vira. Izraz „individualno merjenje“ bi se moral nanašati na merjenje porabe po posameznih enotah v takšnih stavbah. Do 1. januarja 2020 bi morali biti nanovo nameščeni toplotni števci in delilniki stroškov ogrevanja berljivi na daljavo, da se zagotovi stroškovno učinkovito in pogosto zagotavljanje informacij o porabi. Novi člen 9a bi se uporabljal le za ogrevanje, hlajenje in toplo vodo, ki se dobavlja iz centralnega vira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Kot del ukrepov iz sporočila Komisije o novem dogovoru za odjemalce energije je treba v okviru energetske unije in strategije ogrevanja in hlajenja okrepiti osnovne pravice odjemalcev do jasnih in pravočasnih informacij o njihovi porabi energije. Členi 9–11 in Priloga VII
  Direktive
  2012/27/EU bi se morali spremeniti, da se zagotovi pogostejše in nadgrajene povratne informacije o porabi energije.
  Pojasniti
  bi bilo treba
  tudi
  , da pravice, povezane z obračunavanjem in informacijami o obračunavanju, veljajo za odjemalce ogrevanja, hlajenja ali tople vode, dobavljene iz centralnega vira, čeprav nimajo neposrednega posameznega pogodbenega razmerja z dobaviteljem energije. Zato bi za namene te določbe izraz „končni porabnik
  “ moral zajemati končne odjemalce
  , ki kupujejo ogrevanje, hlajenje ali toplo vodo za lastno uporabo,
  in
  tudi stanovalce posameznih enot v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah, kjer se take enote oskrbujejo iz centralnega vira. Izraz „individualno merjenje“ bi se moral nanašati na merjenje porabe po posameznih enotah v takšnih stavbah. Do 1. januarja 2020 bi morali biti nanovo nameščeni toplotni števci in delilniki stroškov ogrevanja berljivi na daljavo, da se zagotovi stroškovno učinkovito in pogosto zagotavljanje informacij o porabi. Novi člen 9a bi se uporabljal le za ogrevanje, hlajenje in toplo vodo, ki se dobavlja iz centralnega vira.

| (14) | Kot del ukrepov iz sporočila Komisije o novem dogovoru za odjemalce energije je treba v okviru energetske unije in strategije ogrevanja in hlajenja okrepiti osnovne pravice odjemalcev do
  točnih, zanesljivih,
  jasnih in pravočasnih informacij o njihovi porabi energije.
  Individualno merjenje bi se moralo še naprej zahtevati, kjer je tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito v smislu sorazmernosti glede potencialnih prihrankov energije,
  člene 9–11 in Priloga VII
  k Direktivi
  2012/27/EU
  pa
  bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi pogostejše in nadgrajene povratne informacije o porabi energije
  , ob upoštevanju razpoložljivosti in zmogljivosti merilnih naprav za optimizacijo porabe energije
  .
  Države članice bi morale tudi upoštevati, da so za uspešno uvajanje novih tehnologij za merjenje porabe energije potrebne okrepljene naložbe v izobraževanje ter znanja in spretnosti tako porabnikov kot dobaviteljev energije. Prav tako
  bi bilo treba
  pojasniti
  , da pravice, povezane z obračunavanjem in informacijami o obračunavanju
  ali porabi
  , veljajo za odjemalce ogrevanja, hlajenja ali tople vode, dobavljene iz centralnega vira, čeprav
  ti
  nimajo neposrednega posameznega pogodbenega razmerja z dobaviteljem energije. Zato bi
  moral
  za namene te določbe izraz „končni porabnik
  “ poleg končnih odjemalcev
  , ki kupujejo ogrevanje, hlajenje ali toplo vodo za lastno
  končno
  uporabo,
  zajemati
  tudi stanovalce posameznih enot v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah, kjer se take enote oskrbujejo iz centralnega vira
  in kjer stanovalci nimajo neposredne ali individualne pogodbe z dobaviteljem energije
  . Izraz „individualno merjenje“ bi se moral nanašati na merjenje porabe po posameznih enotah v takšnih stavbah. Do 1. januarja 2020 bi morali biti nanovo nameščeni toplotni števci in delilniki stroškov ogrevanja berljivi na daljavo, da se zagotovi stroškovno učinkovito in pogosto zagotavljanje informacij o porabi. Novi člen 9a bi se uporabljal le za ogrevanje, hlajenje in toplo vodo, ki se dobavlja iz centralnega vira. |
| --- | --- |

(14)

Kot del ukrepov iz sporočila Komisije o novem dogovoru za odjemalce energije je treba v okviru energetske unije in strategije ogrevanja in hlajenja okrepiti osnovne pravice odjemalcev do
  točnih, zanesljivih,
  jasnih in pravočasnih informacij o njihovi porabi energije.
  Individualno merjenje bi se moralo še naprej zahtevati, kjer je tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito v smislu sorazmernosti glede potencialnih prihrankov energije,
  člene 9–11 in Priloga VII
  k Direktivi
  2012/27/EU
  pa
  bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi pogostejše in nadgrajene povratne informacije o porabi energije
  , ob upoštevanju razpoložljivosti in zmogljivosti merilnih naprav za optimizacijo porabe energije
  .
  Države članice bi morale tudi upoštevati, da so za uspešno uvajanje novih tehnologij za merjenje porabe energije potrebne okrepljene naložbe v izobraževanje ter znanja in spretnosti tako porabnikov kot dobaviteljev energije. Prav tako
  bi bilo treba
  pojasniti
  , da pravice, povezane z obračunavanjem in informacijami o obračunavanju
  ali porabi
  , veljajo za odjemalce ogrevanja, hlajenja ali tople vode, dobavljene iz centralnega vira, čeprav
  ti
  nimajo neposrednega posameznega pogodbenega razmerja z dobaviteljem energije. Zato bi
  moral
  za namene te določbe izraz „končni porabnik
  “ poleg končnih odjemalcev
  , ki kupujejo ogrevanje, hlajenje ali toplo vodo za lastno
  končno
  uporabo,
  zajemati
  tudi stanovalce posameznih enot v večstanovanjskih in večnamenskih stavbah, kjer se take enote oskrbujejo iz centralnega vira
  in kjer stanovalci nimajo neposredne ali individualne pogodbe z dobaviteljem energije
  . Izraz „individualno merjenje“ bi se moral nanašati na merjenje porabe po posameznih enotah v takšnih stavbah. Do 1. januarja 2020 bi morali biti nanovo nameščeni toplotni števci in delilniki stroškov ogrevanja berljivi na daljavo, da se zagotovi stroškovno učinkovito in pogosto zagotavljanje informacij o porabi. Novi člen 9a bi se uporabljal le za ogrevanje, hlajenje in toplo vodo, ki se dobavlja iz centralnega vira.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Pomemben vir informacij za odjemalce so informacije o obračunu in letni obračuni. Podatki o porabi in stroških lahko posredujejo tudi druge informacije, s pomočjo katerih lahko odjemalci primerjajo svojo trenutno pogodbo z drugimi ponudbami ter uporabijo možnost upravljanja pritožb in reševanja sporov. Toda glede na to, da so spori v zvezi z računi zelo pogost razlog za pritožbe odjemalcev, kar prispeva k stalnemu nezadovoljstvu potrošnikov in njihovi neudeležbi v energetskem sektorju, je treba račune narediti preprostejše, jasnejše in razumljivejše, hkrati pa zagotoviti, da ločeni instrumenti, kot so informacije o obračunu in letni obračuni, vsebujejo vse informacije, ki jih odjemalci potrebujejo za uravnavanje svoje porabe energije, primerjavo cen in zamenjavo dobaviteljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Pomemben vir informacij za odjemalce so informacije o obračunu in letni obračuni. Podatki o porabi in stroških lahko posredujejo tudi druge informacije, s pomočjo katerih lahko odjemalci primerjajo svojo trenutno pogodbo z drugimi ponudbami ter uporabijo možnost upravljanja pritožb in reševanja sporov. Toda glede na to, da so spori v zvezi z računi zelo pogost razlog za pritožbe odjemalcev, kar prispeva k stalnemu nezadovoljstvu potrošnikov in njihovi neudeležbi v energetskem sektorju, je treba račune narediti preprostejše, jasnejše in razumljivejše, hkrati pa zagotoviti, da ločeni instrumenti, kot so informacije o obračunu in letni obračuni, vsebujejo vse informacije, ki jih odjemalci potrebujejo za uravnavanje svoje porabe energije, primerjavo cen in zamenjavo dobaviteljev.

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba 36

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Krepitev energetske učinkovitosti je neposredna posledica naslednjih faz v postopkih za proizvodnjo in pretvorbo energije: učinkovite pretvorbe primarne energije v končno energijo, njenega učinkovitega prenosa do odjemalcev v obliki električne energije, toplote ali goriva, ter varčevanja končnih odjemalcev pri njeni porabi; cilj ukrepov za energetsko učinkovitost ni le varčevanje na potrošniškem trgu, saj se lahko ta učinek pojavi tudi zaradi neugodnih sprememb cen energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Krepitev energetske učinkovitosti je neposredna posledica naslednjih faz v postopkih za proizvodnjo in pretvorbo energije: učinkovite pretvorbe primarne energije v končno energijo, njenega učinkovitega prenosa do odjemalcev v obliki električne energije, toplote ali goriva, ter varčevanja končnih odjemalcev pri njeni porabi; cilj ukrepov za energetsko učinkovitost ni le varčevanje na potrošniškem trgu, saj se lahko ta učinek pojavi tudi zaradi neugodnih sprememb cen energije.

Sprememba 37

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Glede na
  tehnološki napredek in naraščajoči delež obnovljivih virov energije v sektorju proizvodnje električne energije bi bilo treba pregledati
  privzeti količnik za prihranke električne energije v kWh
  , da bi odražal spremembe v primarnem energijskem faktorju (PEF) za električno energijo. Izračuni PEF za električno energijo temeljijo
  na
  letnih povprečnih vrednostih. Za jedrsko električno energijo in toploto se uporablja računovodska metoda fizične vsebnosti energije, za proizvodnjo električne energije in toplote iz fosilnih goriv in biomase pa se uporablja tehnična metoda pretvorbe učinkovitosti. Za negorljivo energijo iz obnovljivih virov je metoda neposredna ustreznica na podlagi pristopa skupne primarne energije. Za izračun deleža primarne energije za električno energijo v soproizvodnji se uporablja metoda, določena v Prilogi II Direktive 2012/27/EU. Namesto marginalnega tržnega položaja se uporabi povprečni tržni položaj. Predpostavi se, da je učinkovitost pretvorbe 100-odstotna za negorljive obnovljive vire, 10-odstotna za geotermalne elektrarne in 33-odstotna za jedrske elektrarne. Skupna učinkovitost soproizvodnje se izračuna na podlagi najnovejših podatkov Eurostata. Kar zadeva sistemske meje, je PEF enak 1 za vse vire energije. Izračuni temeljijo na najnovejši različici referenčnega scenarija PRIMES. Vrednost PEF temelji na napovedi za leto 2020. Analiza zajema
  države članice
  EU in Norveško. Podatkovna zbirka za Norveško temelji na podatkih ENTSO-E
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Glede na
  tehnološki napredek in naraščajoči delež obnovljivih virov energije v sektorju proizvodnje električne energije bi bilo treba pregledati
  privzeti količnik za prihranke električne energije v kWh
  , da bi odražal spremembe v primarnem energijskem faktorju (PEF) za električno energijo. Izračuni PEF za električno energijo temeljijo
  na
  letnih povprečnih vrednostih. Za jedrsko električno energijo in toploto se uporablja računovodska metoda fizične vsebnosti energije, za proizvodnjo električne energije in toplote iz fosilnih goriv in biomase pa se uporablja tehnična metoda pretvorbe učinkovitosti. Za negorljivo energijo iz obnovljivih virov je metoda neposredna ustreznica na podlagi pristopa skupne primarne energije. Za izračun deleža primarne energije za električno energijo v soproizvodnji se uporablja metoda, določena v Prilogi II Direktive 2012/27/EU. Namesto marginalnega tržnega položaja se uporabi povprečni tržni položaj. Predpostavi se, da je učinkovitost pretvorbe 100-odstotna za negorljive obnovljive vire, 10-odstotna za geotermalne elektrarne in 33-odstotna za jedrske elektrarne. Skupna učinkovitost soproizvodnje se izračuna na podlagi najnovejših podatkov Eurostata. Kar zadeva sistemske meje, je PEF enak 1 za vse vire energije. Izračuni temeljijo na najnovejši različici referenčnega scenarija PRIMES. Vrednost PEF temelji na napovedi za leto 2020. Analiza zajema
  države članice
  EU in Norveško. Podatkovna zbirka za Norveško temelji na podatkih ENTSO-E
  .

| (16) | Glede na
  to, da je
  privzeti količnik za prihranke električne energije v kWh
  strogo omejen
  na
  cilje te direktive ter odraža tehnološki napredek
  in
  naraščajoči delež
  obnovljivih virov energije v 
  sektorju proizvodnje električne energije
  ,
  bi ga bilo treba natančno analizirati in po potrebi spremeniti
  , da
  bi s primerljivo
  in
  pregledno metodologijo odražal spremembe v faktorju primarne energije (
  PEF) za
  električno energijo in mešanico virov energije posamezne
  države članice. |
| --- | --- |

(16)

Glede na
  to, da je
  privzeti količnik za prihranke električne energije v kWh
  strogo omejen
  na
  cilje te direktive ter odraža tehnološki napredek
  in
  naraščajoči delež
  obnovljivih virov energije v 
  sektorju proizvodnje električne energije
  ,
  bi ga bilo treba natančno analizirati in po potrebi spremeniti
  , da
  bi s primerljivo
  in
  pregledno metodologijo odražal spremembe v faktorju primarne energije (
  PEF) za
  električno energijo in mešanico virov energije posamezne
  države članice.

Sprememba 38

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Glede na to, da je Svet v svojih sklepih z dne 10. junija 2011 o načrtu za energetsko učinkovitost poudaril, da stavbe predstavljajo 40 % porabe primarne energije v Uniji, kar pomeni 50 % končne porabe energije, in da bi omogočili gospodarsko rast in spodbudili zaposlovanje v sektorjih, ki zahtevajo posebne kvalifikacije, in sicer v gradbenem sektorju in sektorjih proizvodnje gradbenih proizvodov, ter strokovnih dejavnostih, kot so arhitektura in urbanizem ter svetovanje na področju ogrevanja in hlajenja, bi morale države članice na teh področjih opredeliti dolgoročno strategijo, ki bi presegala leto 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Glede na to, da je Svet v svojih sklepih z dne 10. junija 2011 o načrtu za energetsko učinkovitost poudaril, da stavbe predstavljajo 40 % porabe primarne energije v Uniji, kar pomeni 50 % končne porabe energije, in da bi omogočili gospodarsko rast in spodbudili zaposlovanje v sektorjih, ki zahtevajo posebne kvalifikacije, in sicer v gradbenem sektorju in sektorjih proizvodnje gradbenih proizvodov, ter strokovnih dejavnostih, kot so arhitektura in urbanizem ter svetovanje na področju ogrevanja in hlajenja, bi morale države članice na teh področjih opredeliti dolgoročno strategijo, ki bi presegala leto 2020.

Sprememba 39

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Faktor primarne energije (PEF) je treba uporabiti kot orodje za zmanjšanje porabe in odvisnosti od fosilnih goriv ter povečanje energetske učinkovitosti in nadaljnje širjenje obnovljivih virov energije. V zvezi s tem je treba privzeti količnik za prihranke električne energije v kWh prilagoditi, če tehnološki, gospodarski ali družbeni razvoj pokažejo potrebo po nižjem privzetem količniku. Komisija bi morala analizirati in po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo privzetega količnika za PEF do leta 2024. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Faktor primarne energije (PEF) je treba uporabiti kot orodje za zmanjšanje porabe in odvisnosti od fosilnih goriv ter povečanje energetske učinkovitosti in nadaljnje širjenje obnovljivih virov energije. V zvezi s tem je treba privzeti količnik za prihranke električne energije v kWh prilagoditi, če tehnološki, gospodarski ali družbeni razvoj pokažejo potrebo po nižjem privzetem količniku. Komisija bi morala analizirati in po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo privzetega količnika za PEF do leta 2024.

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Za zagotovitev, da se lahko priloge k Direktivi in harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov iz člena 14(10) posodobijo, je nujno, da se podaljša prenos pooblastil na Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Za zagotovitev, da se lahko priloge k Direktivi in harmonizirane referenčne vrednosti izkoristkov iz člena 14(10) posodobijo, je nujno, da se podaljša prenos pooblastil na Komisijo.

črtano

Sprememba 41

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Da se lahko oceni uspešnost Direktive 2012/27/EU, bi bilo treba uvesti zahtevo za splošni pregled Direktive in predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. februarja 2024. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Da se lahko oceni uspešnost Direktive 2012/27/EU, bi bilo treba uvesti zahtevo za splošni pregled Direktive in predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. februarja 2024.

| (18) | Da se lahko oceni uspešnost Direktive 2012/27/EU, bi bilo treba uvesti zahtevo za splošni pregled Direktive in predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. februarja 2024.
  To se bo zgodilo po prvem svetovnem pregledu Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja leta 2023, da se omogoči uvedba potrebnih prilagoditev postopka, tudi ob upoštevanju razvoja v gospodarstvu in na področju inovacij. |
| --- | --- |

(18)

Da se lahko oceni uspešnost Direktive 2012/27/EU, bi bilo treba uvesti zahtevo za splošni pregled Direktive in predložitev poročila Evropskemu parlamentu in Svetu do 28. februarja 2024.
  To se bo zgodilo po prvem svetovnem pregledu Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja leta 2023, da se omogoči uvedba potrebnih prilagoditev postopka, tudi ob upoštevanju razvoja v gospodarstvu in na področju inovacij.

Sprememba 42

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Države članice, katerih BDP na prebivalca je nižji od povprečnega BDP na prebivalca v Uniji, bi morale imeti možnost, da povečajo porabo primarne energije, če se bo pri njeni pretvorbi v končno energijo, nadaljnjem prenosu in distribuciji, pa tudi koristnih prihrankih na potrošniškem trgu zagotovilo znatno povečanje energetske učinkovitosti v vsaki fazi tehnološkega procesa, ki ga sestavlja pretok sproščene primarne energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Države članice, katerih BDP na prebivalca je nižji od povprečnega BDP na prebivalca v Uniji, bi morale imeti možnost, da povečajo porabo primarne energije, če se bo pri njeni pretvorbi v končno energijo, nadaljnjem prenosu in distribuciji, pa tudi koristnih prihrankih na potrošniškem trgu zagotovilo znatno povečanje energetske učinkovitosti v vsaki fazi tehnološkega procesa, ki ga sestavlja pretok sproščene primarne energije.

Sprememba 43

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Lokalni in regionalni organi bi morali imeti vodilno vlogo pri oblikovanju in zasnovi, izvedbi in oceni ukrepov, določenih v direktivi, da bi lahko primerno obravnavali posebne značilnosti svojega podnebja, kulture in družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Lokalni in regionalni organi bi morali imeti vodilno vlogo pri oblikovanju in zasnovi, izvedbi in oceni ukrepov, določenih v direktivi, da bi lahko primerno obravnavali posebne značilnosti svojega podnebja, kulture in družbe.

Sprememba 110rev in 100

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2012/27/EU

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta direktiva določa skupni okvir ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti v Uniji, da se zagotovi izpolnitev krovnih ciljev Unije za 20-odstotno povečanje do leta 2020 in njenih zavezujočih krovnih ciljev za
  30
  -odstotno povečanje energetske učinkovitosti do leta 2030 in vzpostavi temelj za dodatno izboljšanje energetske učinkovitosti po
  teh letih
  . Določa pravila, s katerimi naj bi se odpravile ovire na energetskem trgu in pomanjkljivosti trga, ki ovirajo učinkovitost pri oskrbi z energijo in rabi energije, pa tudi, da je treba opredeliti okvirne nacionalne cilje
  povečanja
  energetske učinkovitosti
  in prispevkov
  za leto 2020 in 2030. | 1.   Ta direktiva določa skupni okvir ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti v Uniji,
  pri čemer se izvaja načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ po vsej energetski verigi, vključno s proizvodnjo, prenosom, distribucijo in končno porabo energije,
  da se zagotovi izpolnitev krovnih ciljev Unije za 20-odstotno povečanje do leta 2020 in njenih zavezujočih krovnih ciljev za
  vsaj 35
  -odstotno povečanje energetske učinkovitosti do leta 2030 in vzpostavi temelj za dodatno izboljšanje energetske učinkovitosti po
  letu 2030 v skladu z dolgoročnimi cilji Unije glede energije in podnebja za leto 2050 ter Pariškim sporazumom
  . Določa pravila, s katerimi naj bi se odpravile ovire na energetskem trgu in pomanjkljivosti trga, ki ovirajo učinkovitost pri oskrbi z energijo in rabi energije, pa tudi, da je treba opredeliti okvirne nacionalne cilje energetske učinkovitosti za leto 2020 in
  nacionalne cilje energetske učinkovitosti za leto
  2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta direktiva določa skupni okvir ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti v Uniji, da se zagotovi izpolnitev krovnih ciljev Unije za 20-odstotno povečanje do leta 2020 in njenih zavezujočih krovnih ciljev za
  30
  -odstotno povečanje energetske učinkovitosti do leta 2030 in vzpostavi temelj za dodatno izboljšanje energetske učinkovitosti po
  teh letih
  . Določa pravila, s katerimi naj bi se odpravile ovire na energetskem trgu in pomanjkljivosti trga, ki ovirajo učinkovitost pri oskrbi z energijo in rabi energije, pa tudi, da je treba opredeliti okvirne nacionalne cilje
  povečanja
  energetske učinkovitosti
  in prispevkov
  za leto 2020 in 2030.

1.   Ta direktiva določa skupni okvir ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti v Uniji,
  pri čemer se izvaja načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ po vsej energetski verigi, vključno s proizvodnjo, prenosom, distribucijo in končno porabo energije,
  da se zagotovi izpolnitev krovnih ciljev Unije za 20-odstotno povečanje do leta 2020 in njenih zavezujočih krovnih ciljev za
  vsaj 35
  -odstotno povečanje energetske učinkovitosti do leta 2030 in vzpostavi temelj za dodatno izboljšanje energetske učinkovitosti po
  letu 2030 v skladu z dolgoročnimi cilji Unije glede energije in podnebja za leto 2050 ter Pariškim sporazumom
  . Določa pravila, s katerimi naj bi se odpravile ovire na energetskem trgu in pomanjkljivosti trga, ki ovirajo učinkovitost pri oskrbi z energijo in rabi energije, pa tudi, da je treba opredeliti okvirne nacionalne cilje energetske učinkovitosti za leto 2020 in
  nacionalne cilje energetske učinkovitosti za leto
  2030.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2012/27/EU

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ta direktiva prispeva k izvajanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in zagotavlja, da bosta imela energetska učinkovitost in prilagajanje odjema enak pomen kot proizvodne zmogljivosti. Energetsko učinkovitost je treba upoštevati vsakič, ko se sprejemajo pomembne odločitve glede načrtovanja in financiranja energetskih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Ta direktiva prispeva k izvajanju načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“ in zagotavlja, da bosta imela energetska učinkovitost in prilagajanje odjema enak pomen kot proizvodne zmogljivosti. Energetsko učinkovitost je treba upoštevati vsakič, ko se sprejemajo pomembne odločitve glede načrtovanja in financiranja energetskih sistemov.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2012/27/EU

Člen 1 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Za mobilizacijo zasebnega financiranja za ukrepe za energetsko učinkovitost in energetsko prenovo Komisija začne dialog z javnimi in zasebnimi finančnimi institucijami, da se pripravi načrt za potencialne mehanizme politike. Glede na to, da so v gradbeništvu velike možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti, so izrecno obravnavane naložbe v tem sektorju z glavnim poudarkom na stanovanjskih stavbah, v katerih so gospodinjstva z nizkimi dohodki, ki jim grozi energijska revščina. Poleg tega Komisija prouči možnosti, kako manjše projekte povezati v velike, da bodo naložbe v projekte energetske učinkovitosti postale za vlagatelje finančno bolj zanimive in izvedljive. Komisija do 1. januarja 2019 pripravi smernice za države članice o izkoriščanju zasebnih naložb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Za mobilizacijo zasebnega financiranja za ukrepe za energetsko učinkovitost in energetsko prenovo Komisija začne dialog z javnimi in zasebnimi finančnimi institucijami, da se pripravi načrt za potencialne mehanizme politike. Glede na to, da so v gradbeništvu velike možnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti, so izrecno obravnavane naložbe v tem sektorju z glavnim poudarkom na stanovanjskih stavbah, v katerih so gospodinjstva z nizkimi dohodki, ki jim grozi energijska revščina. Poleg tega Komisija prouči možnosti, kako manjše projekte povezati v velike, da bodo naložbe v projekte energetske učinkovitosti postale za vlagatelje finančno bolj zanimive in izvedljive. Komisija do 1. januarja 2019 pripravi smernice za države članice o izkoriščanju zasebnih naložb.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2012/27/EU

Člen 3 – odstavki 1, 2, 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Cilji povečanja energetske učinkovitosti | Cilji povečanja energetske učinkovitosti |
| 1.   Vsaka država članica določi okvirni nacionalni cilj povečanja energetske učinkovitosti za leto 2020, ki temelji na porabi primarne ali končne energije, na prihranku primarne ali končne energije ali na energetski intenzivnosti. Države članice o teh ciljih v skladu s členom 24(1) in delom 1 Priloge XIV uradno obvestijo Komisijo. Ob tem navedene cilje tudi izrazijo kot absolutno raven porabe primarne energije in porabe končne energije leta 2020 in razložijo, kako in na podlagi katerih podatkov so izračunale to raven. | 1.   Vsaka država članica določi okvirni nacionalni cilj povečanja energetske učinkovitosti za leto 2020, ki temelji na porabi primarne ali končne energije, na prihranku primarne ali končne energije ali na energetski intenzivnosti. Države članice o teh ciljih v skladu s členom 24(1) in delom 1 Priloge XIV uradno obvestijo Komisijo. Ob tem navedene cilje tudi izrazijo kot absolutno raven porabe primarne energije in porabe končne energije leta 2020 in razložijo, kako in na podlagi katerih podatkov so izračunale to raven. |
| Pri določitvi navedenih ciljev države članice upoštevajo: | Pri določitvi navedenih ciljev države članice upoštevajo: |
| (a) | da poraba energije v Uniji leta 2020 ne sme preseči 1 483 Mtoe primarne energije
  in
  1 086 Mtoe končne energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3

Člen 3

Cilji povečanja energetske učinkovitosti

Cilji povečanja energetske učinkovitosti

1.   Vsaka država članica določi okvirni nacionalni cilj povečanja energetske učinkovitosti za leto 2020, ki temelji na porabi primarne ali končne energije, na prihranku primarne ali končne energije ali na energetski intenzivnosti. Države članice o teh ciljih v skladu s členom 24(1) in delom 1 Priloge XIV uradno obvestijo Komisijo. Ob tem navedene cilje tudi izrazijo kot absolutno raven porabe primarne energije in porabe končne energije leta 2020 in razložijo, kako in na podlagi katerih podatkov so izračunale to raven.

1.   Vsaka država članica določi okvirni nacionalni cilj povečanja energetske učinkovitosti za leto 2020, ki temelji na porabi primarne ali končne energije, na prihranku primarne ali končne energije ali na energetski intenzivnosti. Države članice o teh ciljih v skladu s členom 24(1) in delom 1 Priloge XIV uradno obvestijo Komisijo. Ob tem navedene cilje tudi izrazijo kot absolutno raven porabe primarne energije in porabe končne energije leta 2020 in razložijo, kako in na podlagi katerih podatkov so izračunale to raven.

Pri določitvi navedenih ciljev države članice upoštevajo:

Pri določitvi navedenih ciljev države članice upoštevajo:

(a)

da poraba energije v Uniji leta 2020 ne sme preseči 1 483 Mtoe primarne energije
  in
  1 086 Mtoe končne energije;

in

| (a) | da poraba energije v Uniji leta 2020 ne sme preseči 1 483 Mtoe primarne energije
  ali
  1 086 Mtoe končne energije; |
| --- | --- |

(a)

da poraba energije v Uniji leta 2020 ne sme preseči 1 483 Mtoe primarne energije
  ali
  1 086 Mtoe končne energije;

ali

| (b) | ukrepe iz te direktive; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe iz te direktive;

| (b) | ukrepe iz te direktive; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe iz te direktive;

| (c) | sprejete ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev varčevanja z energijo, sprejetih v skladu s členom 4(1) Direktive 2006/32/ES; in |
| --- | --- |

(c)

sprejete ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev varčevanja z energijo, sprejetih v skladu s členom 4(1) Direktive 2006/32/ES; in

| (c) | sprejete ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev varčevanja z energijo, sprejetih v skladu s členom 4(1) Direktive 2006/32/ES; in |
| --- | --- |

(c)

sprejete ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev varčevanja z energijo, sprejetih v skladu s členom 4(1) Direktive 2006/32/ES; in

| (d) | druge ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti v državah članicah in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(d)

druge ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti v državah članicah in na ravni Unije.

| (d) | druge ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti v državah članicah in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(d)

druge ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti v državah članicah in na ravni Unije.

Države članice lahko pri določanju navedenih ciljev upoštevajo tudi nacionalne okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne energije, kot so:

Države članice lahko pri določanju navedenih ciljev upoštevajo tudi nacionalne okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne energije, kot so:

| (a) | neizkoriščene možnosti za stroškovno učinkovit prihranek energije; |
| --- | --- |

(a)

neizkoriščene možnosti za stroškovno učinkovit prihranek energije;

| (a) | neizkoriščene možnosti za stroškovno učinkovit prihranek energije; |
| --- | --- |

(a)

neizkoriščene možnosti za stroškovno učinkovit prihranek energije;

| (b) | razvoj in napovedi BDP; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in napovedi BDP;

| (b) | razvoj in napovedi BDP; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in napovedi BDP;

| (c) | spremembe pri uvozu in izvozu energije; |
| --- | --- |

(c)

spremembe pri uvozu in izvozu energije;

| (c) | spremembe pri uvozu in izvozu energije; |
| --- | --- |

(c)

spremembe pri uvozu in izvozu energije;

| (d) | razvoj vseh obnovljivih virov energije, jedrske energije, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; in |
| --- | --- |

(d)

razvoj vseh obnovljivih virov energije, jedrske energije, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; in

| (d) | razvoj vseh obnovljivih virov energije, jedrske energije, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; in |
| --- | --- |

(d)

razvoj vseh obnovljivih virov energije, jedrske energije, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; in

| (e) | zgodnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(e)

zgodnje ukrepanje.

| (e) | zgodnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(e)

zgodnje ukrepanje.

2.   Komisija do 30. junija 2014 oceni doseženi napredek in verjetnost, da poraba energije v Uniji leta 2020 ne bo presegla 1 483 Mtoe porabe primarne energije
  in
  1 086 Mtoe porabe končne energije.

2.   Komisija do 30. junija 2014 oceni doseženi napredek in verjetnost, da poraba energije v Uniji leta 2020 ne bo presegla 1 483 Mtoe porabe primarne energije
  in/ali
  1 086 Mtoe porabe končne energije.

3.   Pri pregledu iz odstavka 2 Komisija:

3.   Pri pregledu iz odstavka 2 Komisija:

| (a) | sešteje nacionalne okvirne cilje energetske učinkovitosti o katerih poročajo države članice; |
| --- | --- |

(a)

sešteje nacionalne okvirne cilje energetske učinkovitosti o katerih poročajo države članice;

| (a) | sešteje nacionalne okvirne cilje energetske učinkovitosti o katerih poročajo države članice; |
| --- | --- |

(a)

sešteje nacionalne okvirne cilje energetske učinkovitosti o katerih poročajo države članice;

| (b) | oceni, ali se vsota navedenih ciljev lahko obravnava kot zanesljivo vodilo, da Unija kot celota dosega cilj po načrtih, ob upoštevanju ocene prvega letnega poročila v skladu s členom 24(1) in oceno nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost v skladu s členom 24(2); |
| --- | --- |

(b)

oceni, ali se vsota navedenih ciljev lahko obravnava kot zanesljivo vodilo, da Unija kot celota dosega cilj po načrtih, ob upoštevanju ocene prvega letnega poročila v skladu s členom 24(1) in oceno nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost v skladu s členom 24(2);

| (b) | oceni, ali se vsota navedenih ciljev lahko obravnava kot zanesljivo vodilo, da Unija kot celota dosega cilj po načrtih, ob upoštevanju ocene prvega letnega poročila v skladu s členom 24(1) in oceno nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost v skladu s členom 24(2); |
| --- | --- |

(b)

oceni, ali se vsota navedenih ciljev lahko obravnava kot zanesljivo vodilo, da Unija kot celota dosega cilj po načrtih, ob upoštevanju ocene prvega letnega poročila v skladu s členom 24(1) in oceno nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost v skladu s členom 24(2);

| (c) | upošteva dopolnilno analizo, ki izhaja iz: |
| --- | --- |

(c)

upošteva dopolnilno analizo, ki izhaja iz:

| (c) | upošteva dopolnilno analizo, ki izhaja iz: |
| --- | --- |

(c)

upošteva dopolnilno analizo, ki izhaja iz:

| | (i) | ocene napredka pri porabi energije in porabi energije v povezavi z gospodarsko dejavnostjo na ravni Unije, vključno z napredkom pri učinkovitosti oskrbe z energijo v državah članicah, ki so svoje nacionalne okvirne cilje utemeljile na porabi končne energije ali prihrankih končne energije, vključno z napredkom, doseženega zaradi skladnosti teh držav članic s poglavjem III te direktive; |
| --- | --- | --- |

(i)

ocene napredka pri porabi energije in porabi energije v povezavi z gospodarsko dejavnostjo na ravni Unije, vključno z napredkom pri učinkovitosti oskrbe z energijo v državah članicah, ki so svoje nacionalne okvirne cilje utemeljile na porabi končne energije ali prihrankih končne energije, vključno z napredkom, doseženega zaradi skladnosti teh držav članic s poglavjem III te direktive;

| | (i) | ocene napredka pri porabi energije in porabi energije v povezavi z gospodarsko dejavnostjo na ravni Unije, vključno z napredkom pri učinkovitosti oskrbe z energijo v državah članicah, ki so svoje nacionalne okvirne cilje utemeljile na porabi končne energije ali prihrankih končne energije, vključno z napredkom, doseženega zaradi skladnosti teh držav članic s poglavjem III te direktive; |
| --- | --- | --- |

(i)

ocene napredka pri porabi energije in porabi energije v povezavi z gospodarsko dejavnostjo na ravni Unije, vključno z napredkom pri učinkovitosti oskrbe z energijo v državah članicah, ki so svoje nacionalne okvirne cilje utemeljile na porabi končne energije ali prihrankih končne energije, vključno z napredkom, doseženega zaradi skladnosti teh držav članic s poglavjem III te direktive;

| | (ii) | rezultatov modelov v zvezi s prihodnjimi trendi porabe energije na ravni Unije. |
| --- | --- | --- |

(ii)

rezultatov modelov v zvezi s prihodnjimi trendi porabe energije na ravni Unije.

| | (ii) | rezultatov modelov v zvezi s prihodnjimi trendi porabe energije na ravni Unije. |
| --- | --- | --- |

(ii)

rezultatov modelov v zvezi s prihodnjimi trendi porabe energije na ravni Unije.

| (d) | primerja rezultate iz točk (a) do (c) s količino porabljene energije, ki bi bila potrebna, da se doseže poraba energije, ki ne presega porabe 1 483 Mtoe primarne energije
  in
  porabe 1 086 Mtoe končne energije v letu 2020. |
| --- | --- |

(d)

primerja rezultate iz točk (a) do (c) s količino porabljene energije, ki bi bila potrebna, da se doseže poraba energije, ki ne presega porabe 1 483 Mtoe primarne energije
  in
  porabe 1 086 Mtoe končne energije v letu 2020.

in

| (d) | primerja rezultate iz točk (a) do (c) s količino porabljene energije, ki bi bila potrebna, da se doseže poraba energije, ki ne presega porabe 1 483 Mtoe primarne energije
  in/ali
  porabe 1 086 Mtoe končne energije v letu 2020. |
| --- | --- |

(d)

primerja rezultate iz točk (a) do (c) s količino porabljene energije, ki bi bila potrebna, da se doseže poraba energije, ki ne presega porabe 1 483 Mtoe primarne energije
  in/ali
  porabe 1 086 Mtoe končne energije v letu 2020.

in/ali

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2012/27/EU

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vsaka država članica določi nacionalne okvirne
  prispevke glede
  energijske učinkovitosti
  k cilju
  Unije za leto 2030,
  navedenemu
  v odstavku 1 člena 1 v skladu s členoma [4] in [6] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Države članice bi morale pri določanju navedenih prispevkov upoštevajo, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in največ 987 Mtoe končne energije. Države članice o teh prispevkih uradno obvestijo Komisijo v okviru svojih povezanih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s postopkom iz členov [3] in [7]–[11] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. | 4.   Vsaka država članica določi nacionalne okvirne
  cilje
  energijske učinkovitosti
  glede cilja
  Unije za leto 2030,
  navedenega
  v odstavku 1 člena 1, v skladu s členoma [4] in [6] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Države članice bi morale pri določanju navedenih prispevkov upoštevajo, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in največ 987 Mtoe končne energije. Države članice o teh prispevkih uradno obvestijo Komisijo v okviru svojih povezanih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s postopkom iz členov [3] in [7]–[11] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vsaka država članica določi nacionalne okvirne
  prispevke glede
  energijske učinkovitosti
  k cilju
  Unije za leto 2030,
  navedenemu
  v odstavku 1 člena 1 v skladu s členoma [4] in [6] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Države članice bi morale pri določanju navedenih prispevkov upoštevajo, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in največ 987 Mtoe končne energije. Države članice o teh prispevkih uradno obvestijo Komisijo v okviru svojih povezanih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s postopkom iz členov [3] in [7]–[11] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije].

4.   Vsaka država članica določi nacionalne okvirne
  cilje
  energijske učinkovitosti
  glede cilja
  Unije za leto 2030,
  navedenega
  v odstavku 1 člena 1, v skladu s členoma [4] in [6] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Države članice bi morale pri določanju navedenih prispevkov upoštevajo, da poraba energije v Uniji leta 2030 ne sme preseči 1 321 Mtoe primarne energije in največ 987 Mtoe končne energije. Države članice o teh prispevkih uradno obvestijo Komisijo v okviru svojih povezanih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s postopkom iz členov [3] in [7]–[11] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije].

Spremembe 54, 105 in 107

Spremembe 54, 105 in 107

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Obveznost prihranka energije | Obveznost prihranka energije |
| 1.   Države članice dosežejo skupni prihranek končne energije, enakovreden vsaj: | 1.   Države članice dosežejo skupni prihranek končne energije, enakovreden vsaj: |
| (a) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 v višini 1,5  % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Obveznost prihranka energije

Obveznost prihranka energije

1.   Države članice dosežejo skupni prihranek končne energije, enakovreden vsaj:

1.   Države članice dosežejo skupni prihranek končne energije, enakovreden vsaj:

(a)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 v višini 1,5  % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2013;

| (a) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 v višini 1,5  % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2013; |
| --- | --- |

(a)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 v višini 1,5  % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2013;

| (b) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 v višini 1,5  % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2019. |
| --- | --- |

(b)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 v višini 1,5  % letne količine prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2019.

| (b) | novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 v višini
  vsaj
  1,5  % letne količine, prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2019. |
| --- | --- |

(b)

novim letnim prihrankom v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2030 v višini
  vsaj
  1,5  % letne količine, prodane energije končnim odjemalcem glede na povprečje v zadnji treh letih pred 1. januarjem 2019.

vsaj

Države članice še naprej dosegajo nove letne prihranke v višini 1,5  % v desetletnih obdobjih po letu 2030, razen če se v pregledih Komisije do leta 2027 in vsakih 10 let zatem ugotovi, da ni več treba dosegati dolgoročnih energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2050.

Države članice še naprej dosegajo nove letne prihranke v višini 1,5  % v desetletnih obdobjih po letu 2030, razen če se v pregledih Komisije do leta 2027 in vsakih 10 let zatem ugotovi, da ni več treba dosegati dolgoročnih energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2050.

Prihranki v vsakem obdobju kumulativno temeljijo na prihrankih, ki jih je bilo treba doseči v predhodnih obdobjih. Če prejšnji ukrepi politike, programi in/ali posamezne dejavnosti ne zagotavljajo več prihrankov, se izguba teh prihrankov upošteva pri izračunu splošne količine prihrankov, ki jo je treba doseči ob koncu vsakega obdobja, izguba pa se nadomesti z novimi prihranki.

Prihranki v vsakem obdobju kumulativno temeljijo na prihrankih, ki jih je bilo treba doseči v predhodnih obdobjih. Če prejšnji ukrepi politike, programi in/ali posamezne dejavnosti ne zagotavljajo več prihrankov, se izguba teh prihrankov upošteva pri izračunu splošne količine prihrankov, ki jo je treba doseči ob koncu vsakega obdobja, izguba pa se nadomesti z novimi prihranki.

Za
  namene
  točke (b) in brez poseganja v odstavka 2 in 3 lahko države članice upoštevajo
  le
  prihranke energije, ki izhajajo iz novih ukrepov politik, uvedenih po 31. decembru 2020, ali ukrepov politik,
  uvedenih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020,
  če se lahko dokaže, da ti ukrepi privedejo do posameznih dejavnosti, ki se izvedejo po 31. decembru 2020 in ustvarijo prihranke.

namene

le

uvedenih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020,

Prihranki, ki se zahtevajo
  za
  obdobje iz
  točke (b)
  , so kumulativni in dodatni prihrankom, ki se zahtevajo za obdobje iz točke (a). V ta namen
  in brez poseganja v odstavka 2 in 3 lahko države članice upoštevajo prihranke energije, ki izhajajo iz novih ukrepov politik, uvedenih po 31. decembru 2020, ali
  prejšnjih
  ukrepov politik, če se lahko dokaže, da ti ukrepi privedejo do
  novih
  posameznih dejavnosti, ki se izvedejo po 31. decembru 2020 in ustvarijo prihranke.
  Države članice lahko tudi upoštevajo prihranke iz posameznih dejavnosti, izvedenih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, pod pogojem, da po letu 2020 še naprej zagotavljajo preverljive prihranke energije.

Prihranki, ki se zahtevajo

obdobje iz

, so kumulativni in dodatni prihrankom, ki se zahtevajo za obdobje iz točke (a). V ta namen

prejšnjih

novih

Države članice lahko tudi upoštevajo prihranke iz posameznih dejavnosti, izvedenih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, pod pogojem, da po letu 2020 še naprej zagotavljajo preverljive prihranke energije.

Iz teh izračunov
  se
  lahko deloma ali v celoti izključi količina prodane energije, ki se uporablja za prevoz.

se

Za namene obdobja zgolj iz točke (a) se
  iz teh izračunov lahko deloma ali v celoti izključi količina prodane energije, ki se uporablja za prevoz.
  Prodana energija, ki se uporablja za prevoz, se v celoti vključi v izračun za obdobje, navedeno v točki (b), in pozneje.

Za namene obdobja zgolj iz točke (a) se

Prodana energija, ki se uporablja za prevoz, se v celoti vključi v izračun za obdobje, navedeno v točki (b), in pozneje.

Države članice določijo, kako bo izračunana količina novih prihrankov razporejena v posameznem obdobju, navedenem v točkah (a) in (b), pod pogojem, da se do konca posameznega obdobja dosežejo zahtevani skupni kumulativni prihranki.

Države članice določijo, kako bo izračunana količina novih prihrankov razporejena v posameznem obdobju, navedenem v točkah (a) in (b), pod pogojem, da se do konca posameznega obdobja dosežejo zahtevani skupni kumulativni prihranki.

2.   Vsaka država članica lahko ob upoštevanju odstavka 3:

2.   Vsaka država članica lahko ob upoštevanju odstavka 3:

| (a) | opravi izračun, zahtevan v točki (a) odstavka 1, z uporabo vrednosti 1 % v letih 2014 in 2015; 1,25  % v letih 2016 in 2017; ter 1,5  % v letih 2018, 2019 in 2020; |
| --- | --- |

(a)

opravi izračun, zahtevan v točki (a) odstavka 1, z uporabo vrednosti 1 % v letih 2014 in 2015; 1,25  % v letih 2016 in 2017; ter 1,5  % v letih 2018, 2019 in 2020;

| (a) | opravi izračun, zahtevan v točki (a) odstavka 1, z uporabo vrednosti 1 % v letih 2014 in 2015; 1,25  % v letih 2016 in 2017; ter 1,5  % v letih 2018, 2019 in 2020; |
| --- | --- |

(a)

opravi izračun, zahtevan v točki (a) odstavka 1, z uporabo vrednosti 1 % v letih 2014 in 2015; 1,25  % v letih 2016 in 2017; ter 1,5  % v letih 2018, 2019 in 2020;

| (b) | izključi iz izračuna vso ali del količine prodane energije, ki se uporablja v industrijskih dejavnostih, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(b)

izključi iz izračuna vso ali del količine prodane energije, ki se uporablja v industrijskih dejavnostih, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES;

| (b) | izključi iz izračuna vso ali del količine prodane energije, ki se uporablja v industrijskih dejavnostih, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(b)

izključi iz izračuna vso ali del količine prodane energije, ki se uporablja v industrijskih dejavnostih, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES;

| (c) | dovoli, da se prihranek energije, dosežen v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije, vključno z infrastrukturami za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, na podlagi izvajanja zahtev iz člena 14(4), točke (b) člena 14(5) in člena 15(1) do (6) in (9), upošteva pri prihranku energije, ki je določen v 
  odstavku 1; |
| --- | --- |

(c)

dovoli, da se prihranek energije, dosežen v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije, vključno z infrastrukturami za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, na podlagi izvajanja zahtev iz člena 14(4), točke (b) člena 14(5) in člena 15(1) do (6) in (9), upošteva pri prihranku energije, ki je določen v 
  odstavku 1;

odstavku 1;

| (c) | dovoli, da se prihranek energije, dosežen v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije, vključno z infrastrukturami za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, na podlagi izvajanja zahtev iz člena 14(4), točke (b) člena 14(5) in člena 15(1) do (6) in (9), upošteva pri prihranku energije, ki je določen v 
  točkah (a) in (b) odstavka 1; in |
| --- | --- |

(c)

dovoli, da se prihranek energije, dosežen v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije, vključno z infrastrukturami za učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, na podlagi izvajanja zahtev iz člena 14(4), točke (b) člena 14(5) in člena 15(1) do (6) in (9), upošteva pri prihranku energije, ki je določen v 
  točkah (a) in (b) odstavka 1; in

točkah (a) in (b) odstavka 1; in

| (d) | pri prihranku energije, ki je določen v 
  odstavku
  1, upošteva prihranek energije, ki izhaja iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in so še vedno učinkoviti leta 2020
  in pozneje
  ter jih je mogoče meriti in preverjati; in |
| --- | --- |

(d)

pri prihranku energije, ki je določen v 
  odstavku
  1, upošteva prihranek energije, ki izhaja iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in so še vedno učinkoviti leta 2020
  in pozneje
  ter jih je mogoče meriti in preverjati; in

odstavku

in pozneje

; in

| (d) | pri prihranku energije, ki je določen v 
  točki (a) odstavka
  1, upošteva prihranek energije, ki izhaja iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in so še vedno učinkoviti leta 2020 ter jih je mogoče meriti in preverjati. |
| --- | --- |

(d)

pri prihranku energije, ki je določen v 
  točki (a) odstavka
  1, upošteva prihranek energije, ki izhaja iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in so še vedno učinkoviti leta 2020 ter jih je mogoče meriti in preverjati.

točki (a) odstavka

| (e) | izključi iz izračuna zahtevanih prihrankov energije iz odstavka 1 preverljivo količino energije, proizvedene na ali v stavbah za lastno uporabo kot posledica ukrepov politik, ki spodbujajo nove namestitve tehnologij za energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(e)

(e)

izključi iz izračuna zahtevanih prihrankov energije iz odstavka 1 preverljivo količino energije, proizvedene na ali v stavbah za lastno uporabo kot posledica ukrepov politik, ki spodbujajo nove namestitve tehnologij za energijo iz obnovljivih virov.

izključi iz izračuna zahtevanih prihrankov energije iz odstavka 1 preverljivo količino energije, proizvedene na ali v stavbah za lastno uporabo kot posledica ukrepov politik, ki spodbujajo nove namestitve tehnologij za energijo iz obnovljivih virov.

3.   Vse možnosti skupaj, izbrane v skladu z odstavkom 2, ne smejo predstavljati več kot 25 % količine prihrankov energije iz odstavka 1. Države članice ločeno uporabijo in izračunajo učinek možnosti, izbranih za obdobji iz točk (a) in (b) odstavka 1:

3.   Vse možnosti skupaj, izbrane v skladu z odstavkom 2, ne smejo predstavljati več kot 25 % količine prihrankov energije iz odstavka 1. Države članice ločeno uporabijo in izračunajo učinek možnosti, izbranih za obdobji iz točk (a) in (b) odstavka 1:

| (a) | za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (a) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (a), (b), (c) in (d) odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (a) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (a), (b), (c) in (d) odstavka 2;

| (a) | za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (a) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (a), (b), (c) in (d) odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (a) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (a), (b), (c) in (d) odstavka 2;

| (b) | za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (b) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (b), (c), (d) in (e) odstavka 2, pod pogojem, da imajo posamezni ukrepi v smislu točke (d) preverljiv in merljiv učinek tudi po 31. decembru 2020. |
| --- | --- |

(b)

za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (b) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (b), (c), (d) in (e) odstavka 2, pod pogojem, da imajo posamezni ukrepi v smislu točke (d) preverljiv in merljiv učinek tudi po 31. decembru 2020.

| (b) | za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (b) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (b), (c), (d) in (e) odstavka 2, pod pogojem, da imajo posamezni ukrepi v smislu točke (d) preverljiv in merljiv učinek tudi po 31. decembru 2020. |
| --- | --- |

(b)

za izračun količine prihrankov energije, zahtevanih za obdobje iz točke (b) odstavka 1, lahko države članice uporabijo točke (b), (c), (d) in (e) odstavka 2, pod pogojem, da imajo posamezni ukrepi v smislu točke (d) preverljiv in merljiv učinek tudi po 31. decembru 2020.

4.   Prihranki energije, doseženi po 31. decembru 2020, se ne smejo upoštevati v količini kumulativnih prihrankov, zahtevanih za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

4.   Prihranki energije, doseženi po 31. decembru 2020, se ne smejo upoštevati v količini kumulativnih prihrankov, zahtevanih za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

5.   Države članice zagotovijo, da se prihranki, ki izhajajo iz ukrepov politik iz členov 7a in 7b ter člena 20(6), izračunajo v skladu s Prilogo V.

5.   Države članice zagotovijo, da se prihranki, ki izhajajo iz ukrepov politik iz členov 7a in 7b ter člena 20(6), izračunajo v skladu s Prilogo V.

6.   Države članice dosežejo zahtevano količino prihrankov iz odstavka 1 bodisi z uvedbo sistema obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a bodisi s sprejetjem alternativnih ukrepov iz člena 7b. Države članice lahko sistem obveznosti energetske učinkovitosti združijo z alternativnimi ukrepi politik.

6.   Države članice dosežejo zahtevano količino prihrankov iz odstavka 1 bodisi z uvedbo sistema obveznosti energetske učinkovitosti iz člena 7a bodisi s sprejetjem alternativnih ukrepov iz člena 7b. Države članice lahko sistem obveznosti energetske učinkovitosti združijo z alternativnimi ukrepi politik.

7.   Države članice dokažejo, da se v primeru prekrivanja ukrepov politike ali posameznih ukrepov prihranek energije ne šteje dvojno.

7.   Države članice dokažejo, da se v primeru prekrivanja ukrepov politike ali posameznih ukrepov prihranek energije ne šteje dvojno.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če se države članice odločijo, da bodo izpolnile svoje obveznosti doseganja količine prihrankov, zahtevane v členu 7(1), s sistemom obveznosti energetske učinkovitosti, zagotovijo, da zavezane strani, navedene v odstavku 2, ki delujejo na ozemlju posamezne države članice, izpolnjujejo, brez poseganja v člen 7(2), zahtevo glede kumulativnih prihrankov končne energije iz člena 7(1). | 1.   Če se države članice odločijo, da bodo izpolnile svoje obveznosti doseganja količine prihrankov, zahtevane v členu 7(1), s sistemom obveznosti energetske učinkovitosti, zagotovijo, da zavezane strani, navedene v odstavku 2, ki delujejo na ozemlju posamezne države članice, izpolnjujejo, brez poseganja v člen 7(2), zahtevo glede kumulativnih prihrankov končne energije iz člena 7(1)
  , ali zavezanim stranem omogočijo, da v skladu s členom 20(6) letno prispevajo v nacionalni sklad za energetsko učinkovitost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če se države članice odločijo, da bodo izpolnile svoje obveznosti doseganja količine prihrankov, zahtevane v členu 7(1), s sistemom obveznosti energetske učinkovitosti, zagotovijo, da zavezane strani, navedene v odstavku 2, ki delujejo na ozemlju posamezne države članice, izpolnjujejo, brez poseganja v člen 7(2), zahtevo glede kumulativnih prihrankov končne energije iz člena 7(1).

1.   Če se države članice odločijo, da bodo izpolnile svoje obveznosti doseganja količine prihrankov, zahtevane v členu 7(1), s sistemom obveznosti energetske učinkovitosti, zagotovijo, da zavezane strani, navedene v odstavku 2, ki delujejo na ozemlju posamezne države članice, izpolnjujejo, brez poseganja v člen 7(2), zahtevo glede kumulativnih prihrankov končne energije iz člena 7(1)
  , ali zavezanim stranem omogočijo, da v skladu s členom 20(6) letno prispevajo v nacionalni sklad za energetsko učinkovitost
  .

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice določijo, na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kateri distributerji energije
  in/ali
  podjetja za maloprodajo energije
  , ki delujejo na njihovem ozemlju, so zavezane strani, in lahko mednje vključi distributerje
  ali podjetja za maloprodajo goriva za prevoz, ki delujejo na njihovem ozemlju. Količina prihrankov energije, ki je potrebna za izpolnitev obveznosti, zavezane strani dosežejo med končnimi odjemalci, ki jih določi država članica neodvisno od izračuna na podlagi člena 7(1), oziroma, če se tako odloči država članica, prek potrjenih prihrankov drugih strani, kakor je opisano v točki (b) odstavka 5. | 2.   Države članice določijo, na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kateri distributerji energije, podjetja za maloprodajo energije
  ter distributerji
  ali podjetja za maloprodajo goriva za prevoz, ki delujejo na njihovem ozemlju
  , so zavezane strani
  . Količina prihrankov energije, ki je potrebna za izpolnitev obveznosti, zavezane strani dosežejo med končnimi odjemalci, ki jih določi država članica neodvisno od izračuna na podlagi člena 7(1), oziroma, če se tako odloči država članica, prek potrjenih prihrankov drugih strani, kakor je opisano v točki (b) odstavka 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice določijo, na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kateri distributerji energije
  in/ali
  podjetja za maloprodajo energije
  , ki delujejo na njihovem ozemlju, so zavezane strani, in lahko mednje vključi distributerje
  ali podjetja za maloprodajo goriva za prevoz, ki delujejo na njihovem ozemlju. Količina prihrankov energije, ki je potrebna za izpolnitev obveznosti, zavezane strani dosežejo med končnimi odjemalci, ki jih določi država članica neodvisno od izračuna na podlagi člena 7(1), oziroma, če se tako odloči država članica, prek potrjenih prihrankov drugih strani, kakor je opisano v točki (b) odstavka 5.

2.   Države članice določijo, na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kateri distributerji energije, podjetja za maloprodajo energije
  ter distributerji
  ali podjetja za maloprodajo goriva za prevoz, ki delujejo na njihovem ozemlju
  , so zavezane strani
  . Količina prihrankov energije, ki je potrebna za izpolnitev obveznosti, zavezane strani dosežejo med končnimi odjemalci, ki jih določi država članica neodvisno od izračuna na podlagi člena 7(1), oziroma, če se tako odloči država članica, prek potrjenih prihrankov drugih strani, kakor je opisano v točki (b) odstavka 5.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Če so podjetja za maloprodajo energije določena kot zavezane strani v skladu z odstavkom 2, države članice zagotovijo, da pri izpolnjevanju svojih obveznosti ta podjetja ne ustvarjajo ovir za potrošnike, ki želijo zamenjati dobavitelja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Če so podjetja za maloprodajo energije določena kot zavezane strani v skladu z odstavkom 2, države članice zagotovijo, da pri izpolnjevanju svojih obveznosti ta podjetja ne ustvarjajo ovir za potrošnike, ki želijo zamenjati dobavitelja.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri svoji obveznosti upoštevajo potrjene prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje strani, tudi kadar zavezane strani prek drugih organov, ki jih je odobrila država, ali prek javnih organov spodbujajo ukrepe, ki lahko vključujejo tudi formalna partnerstva, vendar to ni nujno, in so lahko kombinirani z drugimi viri financiranja. Kadar države članice to dovolijo, potem zagotovijo, da je vzpostavljen postopek odobritve, ki je jasen, pregleden in odprt za vse udeležence na trgu ter katerega cilj je zmanjšanje stroškov potrjevanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri svoji obveznosti upoštevajo potrjene prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje strani, tudi kadar zavezane strani prek drugih organov, ki jih je odobrila država, ali prek javnih organov spodbujajo ukrepe, ki lahko vključujejo tudi formalna partnerstva, vendar to ni nujno, in so lahko kombinirani z drugimi viri financiranja. Kadar države članice to dovolijo, potem zagotovijo, da je vzpostavljen postopek odobritve, ki je jasen, pregleden in odprt za vse udeležence na trgu ter katerega cilj je zmanjšanje stroškov potrjevanja;

| (b) | lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri svoji obveznosti upoštevajo potrjene prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje strani, tudi kadar zavezane strani prek drugih organov, ki jih je odobrila država, ali prek javnih organov spodbujajo ukrepe, ki lahko vključujejo tudi formalna partnerstva, vendar to ni nujno, in so lahko kombinirani z drugimi viri financiranja. Kadar države članice to dovolijo, potem zagotovijo, da je vzpostavljen
  akreditiran
  postopek odobritve, ki je jasen, pregleden
  , participativen
  in odprt za vse udeležence na trgu ter katerega cilj je zmanjšanje stroškov potrjevanja; |
| --- | --- |

(b)

lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri svoji obveznosti upoštevajo potrjene prihranke energije, ki so jih dosegli ponudniki energetskih storitev ali druge tretje strani, tudi kadar zavezane strani prek drugih organov, ki jih je odobrila država, ali prek javnih organov spodbujajo ukrepe, ki lahko vključujejo tudi formalna partnerstva, vendar to ni nujno, in so lahko kombinirani z drugimi viri financiranja. Kadar države članice to dovolijo, potem zagotovijo, da je vzpostavljen
  akreditiran
  postopek odobritve, ki je jasen, pregleden
  , participativen
  in odprt za vse udeležence na trgu ter katerega cilj je zmanjšanje stroškov potrjevanja;

akreditiran

, participativen

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 5 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | dovolijo, da se pri doseganju prihranka energije, določenega v odstavku 1, upoštevajo dodatni prihranki, doseženi s pomočjo bolj trajnostnih tehnologij v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja v mestnem okolju (ki vodijo tudi k zmanjšanju onesnaževal in trdnih delcev); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

dovolijo, da se pri doseganju prihranka energije, določenega v odstavku 1, upoštevajo dodatni prihranki, doseženi s pomočjo bolj trajnostnih tehnologij v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja v mestnem okolju (ki vodijo tudi k zmanjšanju onesnaževal in trdnih delcev);

dovolijo, da se pri doseganju prihranka energije, določenega v odstavku 1, upoštevajo dodatni prihranki, doseženi s pomočjo bolj trajnostnih tehnologij v sistemih daljinskega ogrevanja in hlajenja v mestnem okolju (ki vodijo tudi k zmanjšanju onesnaževal in trdnih delcev);

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 5 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | spodbujajo sprejetje ukrepov, ki obravnavajo potencial ogrevanja in hlajenja za prihranek energije, in morebiti zagotavljajo dodatne koristi za ukrepe, zaradi katerih bi se zmanjšalo onesnaženje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

spodbujajo sprejetje ukrepov, ki obravnavajo potencial ogrevanja in hlajenja za prihranek energije, in morebiti zagotavljajo dodatne koristi za ukrepe, zaradi katerih bi se zmanjšalo onesnaženje;

spodbujajo sprejetje ukrepov, ki obravnavajo potencial ogrevanja in hlajenja za prihranek energije, in morebiti zagotavljajo dodatne koristi za ukrepe, zaradi katerih bi se zmanjšalo onesnaženje;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 5 – točka c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | vzpostavijo instrumente, ki dokazujejo prihranek energije, ki izhaja iz energetskih pregledov ali enakovrednih sistemov upravljanja z energijo iz člena 8, da se ta prihranek upošteva pri doseganju zneska prihranka energije, določenega v odstavku 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cc)

(cc)

vzpostavijo instrumente, ki dokazujejo prihranek energije, ki izhaja iz energetskih pregledov ali enakovrednih sistemov upravljanja z energijo iz člena 8, da se ta prihranek upošteva pri doseganju zneska prihranka energije, določenega v odstavku 1;

vzpostavijo instrumente, ki dokazujejo prihranek energije, ki izhaja iz energetskih pregledov ali enakovrednih sistemov upravljanja z energijo iz člena 8, da se ta prihranek upošteva pri doseganju zneska prihranka energije, določenega v odstavku 1;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 5 – točka c d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cd) | lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri izpolnjevanju svoje obveznosti upoštevajo prihranek končne energije, dosežen z učinkovito infrastrukturo ogrevanja in hlajenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cd)

(cd)

lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri izpolnjevanju svoje obveznosti upoštevajo prihranek končne energije, dosežen z učinkovito infrastrukturo ogrevanja in hlajenja;

lahko zavezanim stranem dovolijo, da pri izpolnjevanju svoje obveznosti upoštevajo prihranek končne energije, dosežen z učinkovito infrastrukturo ogrevanja in hlajenja;

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 5 – točka c f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cf) | ocenijo in sprejmejo ukrepe za zmanjšanje vpliva neposrednih in posrednih stroškov teh programov na konkurenčnost energetsko intenzivnih panog, ki so izpostavljene mednarodni konkurenci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cf)

(cf)

ocenijo in sprejmejo ukrepe za zmanjšanje vpliva neposrednih in posrednih stroškov teh programov na konkurenčnost energetsko intenzivnih panog, ki so izpostavljene mednarodni konkurenci.

ocenijo in sprejmejo ukrepe za zmanjšanje vpliva neposrednih in posrednih stroškov teh programov na konkurenčnost energetsko intenzivnih panog, ki so izpostavljene mednarodni konkurenci.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7a – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  V okviru svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov države članice obvestijo Komisijo o načrtovanih ukrepih politike v skladu s točko (c) člena 7(2). Učinek teh ukrepov se izračuna in vključi v te načrte. Izračun, ki ga uporabljajo države članice, temelji na objektivnih, nediskriminatornih merilih, ki se pripravijo v posvetovanju s Komisijo do 1. januarja 2019. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  V okviru svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov države članice obvestijo Komisijo o načrtovanih ukrepih politike v skladu s točko (c) člena 7(2). Učinek teh ukrepov se izračuna in vključi v te načrte. Izračun, ki ga uporabljajo države članice, temelji na objektivnih, nediskriminatornih merilih, ki se pripravijo v posvetovanju s Komisijo do 1. januarja 2019.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če se države članice odločijo, da izpolnijo svoje obveznosti glede doseganja prihrankov iz člena 7(1) z alternativnimi ukrepi politike, zagotovijo, da se prihranki energije iz člena 7(1) dosežejo pri končnih odjemalcih. | 1.   Če se države članice odločijo, da izpolnijo svoje obveznosti glede doseganja prihrankov iz člena 7(1) z alternativnimi ukrepi politike, zagotovijo, da se prihranki energije iz člena 7(1)
  v celoti
  dosežejo pri končnih odjemalcih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če se države članice odločijo, da izpolnijo svoje obveznosti glede doseganja prihrankov iz člena 7(1) z alternativnimi ukrepi politike, zagotovijo, da se prihranki energije iz člena 7(1) dosežejo pri končnih odjemalcih.

1.   Če se države članice odločijo, da izpolnijo svoje obveznosti glede doseganja prihrankov iz člena 7(1) z alternativnimi ukrepi politike, zagotovijo, da se prihranki energije iz člena 7(1)
  v celoti
  dosežejo pri končnih odjemalcih.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7b – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Poleg tega se sme pri doseganju skupnega prihranka končne energije iz člena 7(1) upoštevati vse priložnosti za povečanje energetske učinkovitosti, tudi z uporabo učinkovitejših goriv v prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Poleg tega se sme pri doseganju skupnega prihranka končne energije iz člena 7(1) upoštevati vse priložnosti za povečanje energetske učinkovitosti, tudi z uporabo učinkovitejših goriv v prometu.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7b – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pri oblikovanju alternativnih ukrepov politik za dosego prihrankov energije, države članice upoštevajo učinek na gospodinjstva, ki jih pesti energijska revščina. | 2.   Pri oblikovanju alternativnih ukrepov politik za dosego prihrankov energije države članice upoštevajo učinek na gospodinjstva
  z nizkimi dohodki, tudi tista
  , ki jih pesti energijska revščina
  , in zagotovijo, da se ukrepi prednostno izvedejo v teh gospodinjstvih in v socialnih stanovanjih
  . |
| | Države članice izračunajo znesek prihrankov v teh gospodinjstvih v primerjavi s skupnim zneskom prihrankov, doseženim v vseh gospodinjstvih v skladu s tem členom. |
| | Ti prihranki se objavijo in vključijo v poročila o napredku pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 21 Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pri oblikovanju alternativnih ukrepov politik za dosego prihrankov energije, države članice upoštevajo učinek na gospodinjstva, ki jih pesti energijska revščina.

2.   Pri oblikovanju alternativnih ukrepov politik za dosego prihrankov energije države članice upoštevajo učinek na gospodinjstva
  z nizkimi dohodki, tudi tista
  , ki jih pesti energijska revščina
  , in zagotovijo, da se ukrepi prednostno izvedejo v teh gospodinjstvih in v socialnih stanovanjih
  .

Države članice izračunajo znesek prihrankov v teh gospodinjstvih v primerjavi s skupnim zneskom prihrankov, doseženim v vseh gospodinjstvih v skladu s tem členom.

Države članice izračunajo znesek prihrankov v teh gospodinjstvih v primerjavi s skupnim zneskom prihrankov, doseženim v vseh gospodinjstvih v skladu s tem členom.

Ti prihranki se objavijo in vključijo v poročila o napredku pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 21 Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije].

Ti prihranki se objavijo in vključijo v poročila o napredku pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 21 Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije].

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 7c




  Zagotavljanje energetsko učinkovitih storitev




  Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se storitve na trgu energetske učinkovitosti zagotavljajo v preglednem in konkurenčnem okviru, da bi končnemu odjemalcu omogočili, da uživa koristi, povezane z ukrepi za energetsko učinkovitost, kot so nižji stroški in boljša kakovost storitev. V ta namen države članice zagotovijo, da lahko podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, nediskriminatorno dostopajo do trga storitev energetske učinkovitosti, s čimer bi jim omogočili enakopravno sodelovanje z vertikalno povezanimi operaterji in premagovanje položaja konkurenčne prednosti, v katerem so distributerji in prodajalci energije. Države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da povezana podjetja tretjim osebam nudijo enake pogoje in sredstva, kot jih uporabljajo za zagotavljanje storitev energetske učinkovitosti.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7c

Zagotavljanje energetsko učinkovitih storitev

Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se storitve na trgu energetske učinkovitosti zagotavljajo v preglednem in konkurenčnem okviru, da bi končnemu odjemalcu omogočili, da uživa koristi, povezane z ukrepi za energetsko učinkovitost, kot so nižji stroški in boljša kakovost storitev. V ta namen države članice zagotovijo, da lahko podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, nediskriminatorno dostopajo do trga storitev energetske učinkovitosti, s čimer bi jim omogočili enakopravno sodelovanje z vertikalno povezanimi operaterji in premagovanje položaja konkurenčne prednosti, v katerem so distributerji in prodajalci energije. Države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da povezana podjetja tretjim osebam nudijo enake pogoje in sredstva, kot jih uporabljajo za zagotavljanje storitev energetske učinkovitosti.“

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotovijo, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina na voljo individualne števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca in informacije o dejanskem času njene porabe.; | Države članice v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotovijo, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina
  , kar zadeva nekatere tehnologije in funkcionalnosti,
  na voljo individualne števce
  in upravljalnike ogrevanja
  po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca in informacije o dejanskem času njene porabe
  ter imajo druge značilnosti v skladu z določbami, povezanimi z merjenjem porabe električne energije, iz členov 19 do 22 Direktive (EU) .../... [o skupnih pravilih notranjega trga električne energije (prenovitev)]
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotovijo, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina na voljo individualne števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca in informacije o dejanskem času njene porabe.;

Države članice v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije zagotovijo, da imajo končni odjemalci zemeljskega plina
  , kar zadeva nekatere tehnologije in funkcionalnosti,
  na voljo individualne števce
  in upravljalnike ogrevanja
  po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca in informacije o dejanskem času njene porabe
  ter imajo druge značilnosti v skladu z določbami, povezanimi z merjenjem porabe električne energije, iz členov 19 do 22 Direktive (EU) .../... [o skupnih pravilih notranjega trga električne energije (prenovitev)]
  .

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka c – točka ii a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka c – točka ii a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pametni merilni sistem končnim odjemalcem zagotavlja dostop do podatkov o porabi energije in časovnih intervalih v tržnih obdobjih za obračun. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pametni merilni sistem končnim odjemalcem zagotavlja dostop do podatkov o porabi energije in časovnih intervalih v tržnih obdobjih za obračun.

Pametni merilni sistem končnim odjemalcem zagotavlja dostop do podatkov o porabi energije in časovnih intervalih v tržnih obdobjih za obračun.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka d

Direktiva 2012/27/EU

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | odstavek 3 se
  črta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

odstavek 3 se
  črta;

črta;

| (d) | odstavek 3 se
  nadomesti z naslednjim:





  „3.
     
  Določbe v zvezi z načinom zapisa podatkov in funkcijami so v skladu s členi 18 do 21 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , če je to primerno. Podatki odjemalcev se obdelajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . Končnim odjemalcem se ne sme dodatno zaračunavati dostopa do njihovih podatkov v želenem formatu. |
| --- | --- |

(d)

odstavek 3 se
  nadomesti z naslednjim:

nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Določbe v zvezi z načinom zapisa podatkov in funkcijami so v skladu s členi 18 do 21 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , če je to primerno. Podatki odjemalcev se obdelajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . Končnim odjemalcem se ne sme dodatno zaračunavati dostopa do njihovih podatkov v želenem formatu.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2012/27/EU

Člen 9a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9a | Člen 9a |
| Merjenje, individualno merjenje in delitev stroškov za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo | Merjenje, individualno merjenje in delitev stroškov za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo |
| 1.   Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci daljinskega ogrevanja, daljinskega hlajenja in tople sanitarne vode na voljo števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca. | 1.   Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci daljinskega ogrevanja, daljinskega hlajenja in tople sanitarne vode na voljo števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca. |
| Če se stavba pri ogrevanju
  in
  hlajenju ali pri dobavi tople vode oskrbuje iz centralnega vira, ki oskrbuje več stavb, ali iz omrežja za daljinsko ogrevanje
  in
  hlajenje, se
  toplotni števec ali
  števec
  za toplo vodo zmeraj
  namesti na toplotni izmenjevalnik ali na mesto oddaje. | Če se stavba pri ogrevanju, hlajenju ali pri dobavi tople vode oskrbuje iz centralnega vira, ki oskrbuje več stavb, ali iz omrežja za daljinsko ogrevanje
  ali
  hlajenje, se števec namesti na toplotni izmenjevalnik ali na mesto oddaje. |
| 2.   V večstanovanjskih in večnamenskih stavbah s centralnim virom ogrevanja ali hlajenja ali
  oskrbovanih
  iz sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, se individualni števci za merjenje porabe toplote ali hlajenja ali tople vode namestijo v vsaki
  posamezni
  stavbni enoti. | 2.   V večstanovanjskih in večnamenskih stavbah s centralnim virom ogrevanja ali hlajenja ali
  ki so oskrbovane
  iz sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, se individualni števci za merjenje porabe toplote ali hlajenja ali tople vode namestijo v vsaki
  individualni
  stavbni enoti
  , če je tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito v smislu, da je sorazmerno glede na morebitne prihranke energije
  . |
| Če uporaba individualnih števcev ni tehnično izvedljiva ali merjenje ogrevanja ali hlajenja v posamezni stavbni enoti ni stroškovno učinkovito, se uporabijo individualni delilniki stroškov ogrevanja za merjenje porabe energije na posameznem radiatorju, razen če zadevna država članica izkaže, da namestitev tovrstnih delilnikov stroškov ogrevanja ne bi bila stroškovno učinkovita. V teh primerih se lahko razmisli o alternativnih stroškovno učinkovitih načinih merjenja porabe toplote. Posamezna država članica jasno določi in objavi
  pogoje
  tehnične neizvedljivosti in stroškovne neučinkovitosti. | Če uporaba individualnih števcev ni tehnično izvedljiva ali merjenje ogrevanja ali hlajenja v posamezni stavbni enoti ni stroškovno učinkovito, se uporabijo individualni delilniki stroškov ogrevanja za merjenje porabe energije na posameznem radiatorju, razen če zadevna država članica izkaže, da namestitev tovrstnih delilnikov stroškov ogrevanja ne bi bila stroškovno učinkovita. V teh primerih se lahko razmisli o alternativnih stroškovno učinkovitih načinih merjenja porabe toplote.
  Po posvetovanju s Komisijo
  posamezna država članica jasno določi in objavi
  splošna merila, metodologije in/ali postopke za ugotavljanje
  tehnične neizvedljivosti in stroškovne neučinkovitosti. |
| V novih stavbah
  iz prvega pododstavka
  ali
  pri večji prenovi takih stavb
  ,
  kot je določeno v Direktivi 2010/31/EU, je treba vedno zagotoviti individualne števce
  . | V novih
  večstanovanjskih
  stavbah
  in stanovanjskih delih novih večnamenskih stavb, ki imajo centralni vir ogrevanja za toplo vodo
  ali
  so oskrbovane iz sistemov daljinskega ogrevanja
  ,
  se za merjenje tople vode namestijo individualni števci ne glede na prvi in drugi pododstavek
  . |
| 3.   Kadar se večstanovanjske in večnamenske stavbe oskrbujejo z daljinskim ogrevanjem ali hlajenjem ali kadar v njih prevladujejo lastni skupni sistemi ogrevanja ali hlajenja, države članice za zagotovitev preglednosti in točnosti obračunavanja individualne porabe uvedejo pregledna pravila o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe tople vode v takšnih stavbah, vključno z naslednjim: | 3.   Kadar se večstanovanjske in večnamenske stavbe oskrbujejo z daljinskim ogrevanjem ali hlajenjem ali kadar v njih prevladujejo lastni skupni sistemi ogrevanja ali hlajenja, države članice za zagotovitev preglednosti in točnosti obračunavanja individualne porabe uvedejo pregledna pravila o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe tople vode v takšnih stavbah, vključno z naslednjim: |
| (a) | toplo vodo za potrebe gospodinjstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Člen 9a

Merjenje, individualno merjenje in delitev stroškov za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo

Merjenje, individualno merjenje in delitev stroškov za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo

1.   Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci daljinskega ogrevanja, daljinskega hlajenja in tople sanitarne vode na voljo števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca.

1.   Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci daljinskega ogrevanja, daljinskega hlajenja in tople sanitarne vode na voljo števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca.

Če se stavba pri ogrevanju
  in
  hlajenju ali pri dobavi tople vode oskrbuje iz centralnega vira, ki oskrbuje več stavb, ali iz omrežja za daljinsko ogrevanje
  in
  hlajenje, se
  toplotni števec ali
  števec
  za toplo vodo zmeraj
  namesti na toplotni izmenjevalnik ali na mesto oddaje.

in

in

toplotni števec ali

za toplo vodo zmeraj

Če se stavba pri ogrevanju, hlajenju ali pri dobavi tople vode oskrbuje iz centralnega vira, ki oskrbuje več stavb, ali iz omrežja za daljinsko ogrevanje
  ali
  hlajenje, se števec namesti na toplotni izmenjevalnik ali na mesto oddaje.

ali

2.   V večstanovanjskih in večnamenskih stavbah s centralnim virom ogrevanja ali hlajenja ali
  oskrbovanih
  iz sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, se individualni števci za merjenje porabe toplote ali hlajenja ali tople vode namestijo v vsaki
  posamezni
  stavbni enoti.

2.   V večstanovanjskih in večnamenskih stavbah s centralnim virom ogrevanja ali hlajenja ali
  ki so oskrbovane
  iz sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja, se individualni števci za merjenje porabe toplote ali hlajenja ali tople vode namestijo v vsaki
  individualni
  stavbni enoti
  , če je tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito v smislu, da je sorazmerno glede na morebitne prihranke energije
  .

Če uporaba individualnih števcev ni tehnično izvedljiva ali merjenje ogrevanja ali hlajenja v posamezni stavbni enoti ni stroškovno učinkovito, se uporabijo individualni delilniki stroškov ogrevanja za merjenje porabe energije na posameznem radiatorju, razen če zadevna država članica izkaže, da namestitev tovrstnih delilnikov stroškov ogrevanja ne bi bila stroškovno učinkovita. V teh primerih se lahko razmisli o alternativnih stroškovno učinkovitih načinih merjenja porabe toplote. Posamezna država članica jasno določi in objavi
  pogoje
  tehnične neizvedljivosti in stroškovne neučinkovitosti.

pogoje

Če uporaba individualnih števcev ni tehnično izvedljiva ali merjenje ogrevanja ali hlajenja v posamezni stavbni enoti ni stroškovno učinkovito, se uporabijo individualni delilniki stroškov ogrevanja za merjenje porabe energije na posameznem radiatorju, razen če zadevna država članica izkaže, da namestitev tovrstnih delilnikov stroškov ogrevanja ne bi bila stroškovno učinkovita. V teh primerih se lahko razmisli o alternativnih stroškovno učinkovitih načinih merjenja porabe toplote.
  Po posvetovanju s Komisijo
  posamezna država članica jasno določi in objavi
  splošna merila, metodologije in/ali postopke za ugotavljanje
  tehnične neizvedljivosti in stroškovne neučinkovitosti.

Po posvetovanju s Komisijo

splošna merila, metodologije in/ali postopke za ugotavljanje

V novih stavbah
  iz prvega pododstavka
  ali
  pri večji prenovi takih stavb
  ,
  kot je določeno v Direktivi 2010/31/EU, je treba vedno zagotoviti individualne števce
  .

iz prvega pododstavka

pri večji prenovi takih stavb

kot je določeno v Direktivi 2010/31/EU, je treba vedno zagotoviti individualne števce

V novih
  večstanovanjskih
  stavbah
  in stanovanjskih delih novih večnamenskih stavb, ki imajo centralni vir ogrevanja za toplo vodo
  ali
  so oskrbovane iz sistemov daljinskega ogrevanja
  ,
  se za merjenje tople vode namestijo individualni števci ne glede na prvi in drugi pododstavek
  .

večstanovanjskih

in stanovanjskih delih novih večnamenskih stavb, ki imajo centralni vir ogrevanja za toplo vodo

so oskrbovane iz sistemov daljinskega ogrevanja

se za merjenje tople vode namestijo individualni števci ne glede na prvi in drugi pododstavek

3.   Kadar se večstanovanjske in večnamenske stavbe oskrbujejo z daljinskim ogrevanjem ali hlajenjem ali kadar v njih prevladujejo lastni skupni sistemi ogrevanja ali hlajenja, države članice za zagotovitev preglednosti in točnosti obračunavanja individualne porabe uvedejo pregledna pravila o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe tople vode v takšnih stavbah, vključno z naslednjim:

3.   Kadar se večstanovanjske in večnamenske stavbe oskrbujejo z daljinskim ogrevanjem ali hlajenjem ali kadar v njih prevladujejo lastni skupni sistemi ogrevanja ali hlajenja, države članice za zagotovitev preglednosti in točnosti obračunavanja individualne porabe uvedejo pregledna pravila o delitvi stroškov ogrevanja, hlajenja in porabe tople vode v takšnih stavbah, vključno z naslednjim:

(a)

toplo vodo za potrebe gospodinjstva;

| (a) | toplo vodo za potrebe gospodinjstva; |
| --- | --- |

(a)

toplo vodo za potrebe gospodinjstva;

| (b) | toploto, ki se oddaja iz napeljave v stavbi ali za ogrevanje skupnih prostorov (kadar so stopnišča in hodniki opremljeni z radiatorji); |
| --- | --- |

(b)

toploto, ki se oddaja iz napeljave v stavbi ali za ogrevanje skupnih prostorov (kadar so stopnišča in hodniki opremljeni z radiatorji);

| (b) | toploto, ki se oddaja iz napeljave v stavbi ali za ogrevanje skupnih prostorov (kadar so stopnišča in hodniki opremljeni z radiatorji); |
| --- | --- |

(b)

toploto, ki se oddaja iz napeljave v stavbi ali za ogrevanje skupnih prostorov (kadar so stopnišča in hodniki opremljeni z radiatorji);

| (c) | za ogrevanje ali hlajenje stanovanj. |
| --- | --- |

(c)

za ogrevanje ali hlajenje stanovanj.

| (c) | za ogrevanje ali hlajenje stanovanj. |
| --- | --- |

(c)

za ogrevanje ali hlajenje stanovanj.

4.   Za namene iz tega člena morajo
  biti
  od 1. januarja 2020
  nameščeni števci
  in
  delilniki stroškov daljinsko berljive naprave
  .

4.   Za namene iz tega člena morajo
  imeti na novo nameščeni števci in delilniki stroškov ogrevanja
  od 1. januarja 2020
  možnost daljinskega odčitavanja. Še naprej se uporabljajo pogoji v zvezi s tehnično izvedljivostjo in stroškovno učinkovitostjo iz prvega in drugega pododstavka odstavka 2.

Za števce in delilnike stroškov, ki so že bili nameščeni in
  niso
  daljinsko
  berljivi
  , mora biti zagotovljena ta zmogljivost ali pa jih je treba zamenjati z 
  daljinsko berljivimi napravami
  do 1. januarja 2027, razen če zadevna država članica dokaže, da to ni stroškovno učinkovito.

niso

berljivi

daljinsko berljivimi napravami

Za števce in delilnike stroškov
  ogrevanja
  , ki so že bili nameščeni in
  jih ni mogoče
  daljinsko
  odčitavati
  , mora biti zagotovljena ta zmogljivost ali pa jih je treba zamenjati z 
  napravami, ki imajo možnost daljinskega odčitavanja,
  do 1. januarja 2027, razen če zadevna država članica dokaže, da to ni stroškovno učinkovito.

ogrevanja

jih ni mogoče

odčitavati

napravami, ki imajo možnost daljinskega odčitavanja,

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če končni odjemalci nimajo inteligentnih števcev iz Direktive 2009/73/ES, države članice do 31. decembra 2014 zagotovijo, da so informacije o obračunu za plin točne in da temeljijo na dejanski porabi v skladu s točko 1.1 Priloge VII, če je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno. | 1.   Če končni odjemalci nimajo inteligentnih števcev iz Direktive 2009/73/ES, države članice do 31. decembra 2014 zagotovijo, da so informacije o obračunu za plin
  zanesljive,
  točne in da temeljijo na dejanski porabi v skladu s točko 1.1 Priloge VII, če je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če končni odjemalci nimajo inteligentnih števcev iz Direktive 2009/73/ES, države članice do 31. decembra 2014 zagotovijo, da so informacije o obračunu za plin točne in da temeljijo na dejanski porabi v skladu s točko 1.1 Priloge VII, če je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno.

1.   Če končni odjemalci nimajo inteligentnih števcev iz Direktive 2009/73/ES, države članice do 31. decembra 2014 zagotovijo, da so informacije o obračunu za plin
  zanesljive,
  točne in da temeljijo na dejanski porabi v skladu s točko 1.1 Priloge VII, če je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka c

Direktiva 2012/27/EU

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Števci, nameščeni v skladu z Direktivo 2009/73/ES,
  omogočajo
  točne informacije o obračunu na podlagi dejanske porabe. Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost enostavnega dostopa do dodatnih informacij o pretekli porabi, ki omogočajo podrobno samopreverjanje. | Števci, nameščeni v skladu z Direktivo 2009/73/ES,
  zagotavljajo
  točne informacije o obračunu na podlagi dejanske porabe. Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost enostavnega dostopa do dodatnih informacij o pretekli porabi, ki omogočajo podrobno samopreverjanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Števci, nameščeni v skladu z Direktivo 2009/73/ES,
  omogočajo
  točne informacije o obračunu na podlagi dejanske porabe. Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost enostavnega dostopa do dodatnih informacij o pretekli porabi, ki omogočajo podrobno samopreverjanje.

omogočajo

Števci, nameščeni v skladu z Direktivo 2009/73/ES,
  zagotavljajo
  točne informacije o obračunu na podlagi dejanske porabe. Države članice zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost enostavnega dostopa do dodatnih informacij o pretekli porabi, ki omogočajo podrobno samopreverjanje.

zagotavljajo

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2012/27/EU

Člen 10a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10a | Člen 10a |
| Obračunavanje in informacije o porabi za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo | Obračunavanje in informacije o porabi za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo |
| 1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o obračunu in porabi
  točne
  in temeljijo na dejanski porabi v skladu s točkama 1 in 2 Priloge VIIa za vse končne porabnike,
  kjer
  so
  nameščeni števci
  ali
  delilniki stroškov
  . | 1.   Države članice zagotovijo, da so
  , kadar so števci ali delilniki stroškov ogrevanja nameščeni,
  informacije o obračunu in porabi
  zanesljivi, točni
  in temeljijo na dejanski porabi
  ali odčitavanju delilnikov stroškov ogrevanja
  v skladu s točkama 1 in 2 Priloge VIIa za vse končne porabnike,
  in sicer za fizične ali pravne osebe, ki kupujejo ogrevanje, hlajenje ali toplo vodo za lastno končno uporabo, ali fizične ali pravne osebe, ki stanujejo v individualni stavbi ali enoti v večstanovanjski ali večnamenski stavbi, katerih ogrevanje, hlajenje ali topla voda
  so
  dobavljeni iz centralnega vira, nimajo pa neposredne
  ali
  individualne pogodbe z dobaviteljem energije
  . |
| Ta obveznost se lahko,
  razen v primeru individualno merjene porabe v skladu s členom 9a(2), izpolni s sistemom rednega samoodčitavanja končnih odjemalcev, ki odčitane podatke s števca
  sporočajo dobavitelju energije
  . Samo v primerih, če končni odjemalec ne sporoči odčitanih podatkov s števca za zadevno obračunsko obdobje, se obračun pripravi na podlagi ocenjene porabe ali pavšalnega zneska. | Kadar država članica tako določi in
  razen v primeru individualno merjene porabe
  na podlagi delilnikov stroškov ogrevanja
  v skladu s členom 9a(2),
  se lahko ta obveznost
  izpolni s sistemom rednega samoodčitavanja
  s strani
  končnih odjemalcev
  ali končnih porabnikov
  , ki
  sporočijo
  odčitane podatke s števca. Samo v primerih, če končni odjemalec
  ali končni porabnik
  ne sporoči odčitanih podatkov s števca za zadevno obračunsko obdobje, se obračun pripravi na podlagi ocenjene porabe ali pavšalnega zneska. |
| 2.   Države članice: | 2.   Države članice: |
| (a) | zahtevajo, da če so informacije o obračunu električne energije in pretekli porabi končnih porabnikov na voljo,
  se
  dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga imenuje končni porabnik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Člen 10a

Obračunavanje in informacije o porabi za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo

Obračunavanje in informacije o porabi za ogrevanje in hlajenje ter toplo sanitarno vodo

1.   Države članice zagotovijo, da so informacije o obračunu in porabi
  točne
  in temeljijo na dejanski porabi v skladu s točkama 1 in 2 Priloge VIIa za vse končne porabnike,
  kjer
  so
  nameščeni števci
  ali
  delilniki stroškov
  .

1.   Države članice zagotovijo, da so
  , kadar so števci ali delilniki stroškov ogrevanja nameščeni,
  informacije o obračunu in porabi
  zanesljivi, točni
  in temeljijo na dejanski porabi
  ali odčitavanju delilnikov stroškov ogrevanja
  v skladu s točkama 1 in 2 Priloge VIIa za vse končne porabnike,
  in sicer za fizične ali pravne osebe, ki kupujejo ogrevanje, hlajenje ali toplo vodo za lastno končno uporabo, ali fizične ali pravne osebe, ki stanujejo v individualni stavbi ali enoti v večstanovanjski ali večnamenski stavbi, katerih ogrevanje, hlajenje ali topla voda
  so
  dobavljeni iz centralnega vira, nimajo pa neposredne
  ali
  individualne pogodbe z dobaviteljem energije
  .

Ta obveznost se lahko,
  razen v primeru individualno merjene porabe v skladu s členom 9a(2), izpolni s sistemom rednega samoodčitavanja končnih odjemalcev, ki odčitane podatke s števca
  sporočajo dobavitelju energije
  . Samo v primerih, če končni odjemalec ne sporoči odčitanih podatkov s števca za zadevno obračunsko obdobje, se obračun pripravi na podlagi ocenjene porabe ali pavšalnega zneska.

Ta obveznost se lahko,

sporočajo dobavitelju energije

Kadar država članica tako določi in
  razen v primeru individualno merjene porabe
  na podlagi delilnikov stroškov ogrevanja
  v skladu s členom 9a(2),
  se lahko ta obveznost
  izpolni s sistemom rednega samoodčitavanja
  s strani
  končnih odjemalcev
  ali končnih porabnikov
  , ki
  sporočijo
  odčitane podatke s števca. Samo v primerih, če končni odjemalec
  ali končni porabnik
  ne sporoči odčitanih podatkov s števca za zadevno obračunsko obdobje, se obračun pripravi na podlagi ocenjene porabe ali pavšalnega zneska.

Kadar država članica tako določi in

na podlagi delilnikov stroškov ogrevanja

se lahko ta obveznost

s strani

ali končnih porabnikov

sporočijo

ali končni porabnik

2.   Države članice:

2.   Države članice:

(a)

zahtevajo, da če so informacije o obračunu električne energije in pretekli porabi končnih porabnikov na voljo,
  se
  dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga imenuje končni porabnik;

se

| (a) | zahtevajo, da
  se,
  če so informacije o obračunu električne energije in pretekli porabi
  ali odčitavanju delilnikov stroškov ogrevanja
  končnih porabnikov na voljo,
  na zahtevo končnega porabnika
  dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga imenuje končni porabnik; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo, da
  se,
  če so informacije o obračunu električne energije in pretekli porabi
  ali odčitavanju delilnikov stroškov ogrevanja
  končnih porabnikov na voljo,
  na zahtevo končnega porabnika
  dajo na voljo ponudniku energetskih storitev, ki ga imenuje končni porabnik;

se,

ali odčitavanju delilnikov stroškov ogrevanja

na zahtevo končnega porabnika

| (b) | zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost elektronskega prejemanja informacij o obračunu in obračunov
  ter da odjemalci na zahtevo prejmejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil pripravljen njihov obračun, zlasti če obračuni ne temeljijo na dejanski porabi
  ; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost elektronskega prejemanja informacij o obračunu in obračunov
  ter da odjemalci na zahtevo prejmejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil pripravljen njihov obračun, zlasti če obračuni ne temeljijo na dejanski porabi
  ;

ter da odjemalci na zahtevo prejmejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil pripravljen njihov obračun, zlasti če obračuni ne temeljijo na dejanski porabi

| (b) | zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost elektronskega prejemanja informacij o obračunu in obračunov; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da imajo končni odjemalci možnost elektronskega prejemanja informacij o obračunu in obračunov;

| (c) | zagotovijo, da so v obračunu vsem končnim porabnikom na voljo
  ustrezne informacije, ki temeljijo na dejanski porabi in so
  v skladu s točko 3 Priloge
  VII
  ; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da so v obračunu vsem končnim porabnikom na voljo
  ustrezne informacije, ki temeljijo na dejanski porabi in so
  v skladu s točko 3 Priloge
  VII
  ;

ustrezne informacije, ki temeljijo na dejanski porabi in so

VII

| (c) | zagotovijo, da so v obračunu vsem končnim porabnikom na voljo
  jasne in razumljive informacije
  v skladu s točko 3 Priloge
  VIIa
  ; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da so v obračunu vsem končnim porabnikom na voljo
  jasne in razumljive informacije
  v skladu s točko 3 Priloge
  VIIa
  ;

jasne in razumljive informacije

VIIa

| (d) | lahko določijo, da se na zahtevo končnega odjemalca zagotovitev informacij o obračunu ne šteje kot zahteva za plačilo. V takšnih primerih države članice zagotovijo prožno ureditev za dejansko plačilo; |
| --- | --- |

(d)

lahko določijo, da se na zahtevo končnega odjemalca zagotovitev informacij o obračunu ne šteje kot zahteva za plačilo. V takšnih primerih države članice zagotovijo prožno ureditev za dejansko plačilo;

| (d) | lahko določijo, da se na zahtevo končnega odjemalca zagotovitev informacij o obračunu ne šteje kot zahteva za plačilo. V takšnih primerih države članice zagotovijo prožno ureditev za dejansko plačilo; |
| --- | --- |

(d)

lahko določijo, da se na zahtevo končnega odjemalca zagotovitev informacij o obračunu ne šteje kot zahteva za plačilo. V takšnih primerih države članice zagotovijo prožno ureditev za dejansko plačilo;

| (da) | spodbujajo kibernetsko varnost in zagotovijo zasebnost in varstvo osebnih podatkov končnih porabnikov v skladu z ustreznim pravom Unije. |
| --- | --- |

(da)

(da)

spodbujajo kibernetsko varnost in zagotovijo zasebnost in varstvo osebnih podatkov končnih porabnikov v skladu z ustreznim pravom Unije.

spodbujajo kibernetsko varnost in zagotovijo zasebnost in varstvo osebnih podatkov končnih porabnikov v skladu z ustreznim pravom Unije.

2a.
     
  Države članice določijo, kdo je odgovoren za zagotavljanje informacij iz odstavkov 1 in 2 končnim porabnikom, ki nimajo neposredne ali individualne pogodbe z dobaviteljem energije.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka -a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 15 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:



  „Komisija po posvetovanju z ustreznimi deležniki določi skupno metodologijo, da bi spodbudila operaterje omrežij k zmanjšanju izgub, uvajanju stroškovno/energetsko učinkovitih programov naložb v infrastrukturo in ustreznemu upoštevanju energetske učinkovitosti in prilagodljivosti omrežja. Komisija do... [12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] sprejme delegirani akt v skladu s členom 23, ki dopolnjuje to direktivo, in v njem natančno opredeli to metodologijo.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija po posvetovanju z ustreznimi deležniki določi skupno metodologijo, da bi spodbudila operaterje omrežij k zmanjšanju izgub, uvajanju stroškovno/energetsko učinkovitih programov naložb v infrastrukturo in ustreznemu upoštevanju energetske učinkovitosti in prilagodljivosti omrežja. Komisija do... [12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] sprejme delegirani akt v skladu s členom 23, ki dopolnjuje to direktivo, in v njem natančno opredeli to metodologijo.“

„Komisija po posvetovanju z ustreznimi deležniki določi skupno metodologijo, da bi spodbudila operaterje omrežij k zmanjšanju izgub, uvajanju stroškovno/energetsko učinkovitih programov naložb v infrastrukturo in ustreznemu upoštevanju energetske učinkovitosti in prilagodljivosti omrežja. Komisija do... [12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] sprejme delegirani akt v skladu s členom 23, ki dopolnjuje to direktivo, in v njem natančno opredeli to metodologijo.“

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka a – točka ii

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka a – točka ii

Direktiva 2012/27/EU

Člen 15 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov izpolnjujejo zahteve iz Priloge XII.; | Operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  pri povezovanju, zagotavljanju dostopa do omrežja in dispečiranju soproizvodnje z visokim izkoristkom upoštevajo potrebo po zagotavljanju stalne oskrbe s toploto ter
  izpolnjujejo zahteve iz Priloge XII. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov izpolnjujejo zahteve iz Priloge XII.;

Operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov
  pri povezovanju, zagotavljanju dostopa do omrežja in dispečiranju soproizvodnje z visokim izkoristkom upoštevajo potrebo po zagotavljanju stalne oskrbe s toploto ter
  izpolnjujejo zahteve iz Priloge XII.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 19a




  Financiranje energetske učinkovitosti s strani evropskih bank




  Evropska investicijska banka (EIB) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) prilagodita svoje cilje politike, da se energetska učinkovitost prizna kot samostojen vir energije, naložbe vanjo pa kot del njunega portfelja naložb v infrastrukturo.




  EIB in EBRD skupaj z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami oblikujeta, pripravita in financirata programe in projekte, prilagojene sektorju energetske učinkovitosti, med drugim za gospodinjstva, ki jih pesti energijska revščina.




  Države članice dodobra izkoristijo priložnosti in orodja, ki so predlagana v pobudi za pametno financiranje pametnih stavb.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(11a)

(11a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 19a

Financiranje energetske učinkovitosti s strani evropskih bank

Evropska investicijska banka (EIB) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) prilagodita svoje cilje politike, da se energetska učinkovitost prizna kot samostojen vir energije, naložbe vanjo pa kot del njunega portfelja naložb v infrastrukturo.

EIB in EBRD skupaj z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami oblikujeta, pripravita in financirata programe in projekte, prilagojene sektorju energetske učinkovitosti, med drugim za gospodinjstva, ki jih pesti energijska revščina.

Države članice dodobra izkoristijo priložnosti in orodja, ki so predlagana v pobudi za pametno financiranje pametnih stavb.“

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | v členu 24 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12a)

(12a)

v členu 24 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.“

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 b (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 24 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | v členu 24 se doda naslednji odstavek:




  „4a.
     
  V okviru poročila o stanju energetske unije Komisija poroča o delovanju trga ogljika v skladu s členom 29(1) in (2)(c) Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije], pri tem pa upošteva učinke izvajanja te direktive.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12b)

(12b)

v členu 24 se doda naslednji odstavek:

„4a.
     
  V okviru poročila o stanju energetske unije Komisija poroča o delovanju trga ogljika v skladu s členom 29(1) in (2)(c) Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije], pri tem pa upošteva učinke izvajanja te direktive.“

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2012/27/EU

Člen 24 – odstavek 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12.   Komisija najpozneje do 28. februarja 2024 in nato vsakih pet let pripravi oceno te direktive in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Navedenemu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za nadaljnje ukrepe.; | 12.   Komisija najpozneje do 28. februarja 2024 in nato vsakih pet let pripravi oceno te direktive in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu
  , v katerem oceni splošno učinkovitost te direktive in to, ali bi bilo treba politiko energetske učinkovitosti Unije prilagoditi glede na cilje pariškega sporazuma ter razvoj dogodkov na gospodarskem področju in področju inovacij
  . Navedenemu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za nadaljnje ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12.   Komisija najpozneje do 28. februarja 2024 in nato vsakih pet let pripravi oceno te direktive in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Navedenemu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za nadaljnje ukrepe.;

12.   Komisija najpozneje do 28. februarja 2024 in nato vsakih pet let pripravi oceno te direktive in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu
  , v katerem oceni splošno učinkovitost te direktive in to, ali bi bilo treba politiko energetske učinkovitosti Unije prilagoditi glede na cilje pariškega sporazuma ter razvoj dogodkov na gospodarskem področju in področju inovacij
  . Navedenemu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za nadaljnje ukrepe.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Člen 24 – odstavek 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | v členu 24 se doda naslednji odstavek:




  „12a.
     
  Komisija do 31. decembra 2019 izvede ločeno poglobljeno analizo potenciala energetske učinkovitosti v zvezi s:










  (a) | pretvorbo in spremembo energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(13a)

(13a)

v členu 24 se doda naslednji odstavek:

„12a.
     
  Komisija do 31. decembra 2019 izvede ločeno poglobljeno analizo potenciala energetske učinkovitosti v zvezi s:

(a)

pretvorbo in spremembo energije;

| (b) | prenosom in distribucijo energije; |
| --- | --- |

(b)

prenosom in distribucijo energije;

| (c) | proizvodnjo in poznejšim prevozom oskrbe z energijo, in sicer energijo, porabljeno pri pridobivanju fosilnih goriv in njihovem prevozu do mesta uporabe; |
| --- | --- |

(c)

proizvodnjo in poznejšim prevozom oskrbe z energijo, in sicer energijo, porabljeno pri pridobivanju fosilnih goriv in njihovem prevozu do mesta uporabe;

| (d) | shranjevanjem energije. |
| --- | --- |

(d)

shranjevanjem energije.

Na podlagi svojih ugotovitev Komisija do ... 31. januarja 2021 Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog v zvezi s tem.“

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 1 – točka a

Priloga I – točka 1 – točka a

Direktiva 2012/27/EU

Priloga IV – opomba 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | opomba 3 v Prilogi IV se nadomesti z naslednjim: „(3) Velja, kadar so prihranki energije izračunani v smislu primarne energije s pristopom od spodaj navzgor na podlagi porabe končne energije. Države članice lahko za prihranke električne energije v kWh uporabijo privzeti pretvorbeni količnik v vrednosti
  2,0 . Države članice lahko uporabijo
  drugačen pretvorbeni količnik, če lahko njegovo uporabo upravičijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

opomba 3 v Prilogi IV se nadomesti z naslednjim: „(3) Velja, kadar so prihranki energije izračunani v smislu primarne energije s pristopom od spodaj navzgor na podlagi porabe končne energije. Države članice lahko za prihranke električne energije v kWh uporabijo privzeti pretvorbeni količnik v vrednosti
  2,0 . Države članice lahko uporabijo
  drugačen pretvorbeni količnik, če lahko njegovo uporabo upravičijo.

2,0 . Države članice lahko uporabijo

| (a) | opomba 3 v Prilogi IV se nadomesti z naslednjim: „(3) Velja
  samo za namene te direktive in
  kadar so prihranki energije izračunani v smislu primarne energije s pristopom od spodaj navzgor na podlagi porabe končne energije.
  Države članice za prihranke električne energije v kWh uporabijo količnik, ki se določi s pregledno metodo, primerljivo med državami članicami, na podlagi nacionalnih okoliščin, ki vplivajo na porabo primarne energije. Te okoliščine se ustrezno utemeljijo, so merljive in preverljive in temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih.
  Države članice lahko za prihranke električne energije v kWh uporabijo privzeti pretvorbeni količnik v vrednosti
  2,3 ali
  drugačen pretvorbeni količnik, če lahko njegovo uporabo upravičijo.
  Pri tem upoštevajo svojo mešanico energetskih virov, vključeno v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, o katerih obvestijo Komisijo v skladu s členom [3] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Privzeti količnik se pregleda vsakih pet let na podlagi dejansko evidentiranih podatkov. |
| --- | --- |

(a)

opomba 3 v Prilogi IV se nadomesti z naslednjim: „(3) Velja
  samo za namene te direktive in
  kadar so prihranki energije izračunani v smislu primarne energije s pristopom od spodaj navzgor na podlagi porabe končne energije.
  Države članice za prihranke električne energije v kWh uporabijo količnik, ki se določi s pregledno metodo, primerljivo med državami članicami, na podlagi nacionalnih okoliščin, ki vplivajo na porabo primarne energije. Te okoliščine se ustrezno utemeljijo, so merljive in preverljive in temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih.
  Države članice lahko za prihranke električne energije v kWh uporabijo privzeti pretvorbeni količnik v vrednosti
  2,3 ali
  drugačen pretvorbeni količnik, če lahko njegovo uporabo upravičijo.
  Pri tem upoštevajo svojo mešanico energetskih virov, vključeno v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, o katerih obvestijo Komisijo v skladu s členom [3] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Privzeti količnik se pregleda vsakih pet let na podlagi dejansko evidentiranih podatkov.

samo za namene te direktive in

Države članice za prihranke električne energije v kWh uporabijo količnik, ki se določi s pregledno metodo, primerljivo med državami članicami, na podlagi nacionalnih okoliščin, ki vplivajo na porabo primarne energije. Te okoliščine se ustrezno utemeljijo, so merljive in preverljive in temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih.

2,3 ali

Pri tem upoštevajo svojo mešanico energetskih virov, vključeno v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, o katerih obvestijo Komisijo v skladu s členom [3] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetske unije]. Privzeti količnik se pregleda vsakih pet let na podlagi dejansko evidentiranih podatkov.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 1 – točka b

Priloga I – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Priloga V – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prikazati je treba, da gre za dodatne prihranke poleg tistih, do katerih bi v vsakem primeru prišlo brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev. Za določitev,
  kakšne prihranke
  se lahko
  uveljavlja
  kot
  dodatne
  , države članice vzpostavijo izhodiščni scenarij, ki opisuje, kako bi se razvijala poraba energije brez
  zadevnega
  ukrepa politike. V izhodiščnem scenariju se upoštevajo vsaj naslednji dejavniki: trendi porabe energije, spremembe vedenja porabnikov, tehnološki napredek in spremembe, ki jih povzročajo drugi ukrepi, izvedeni na nacionalni ravni in na ravni
  EU
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prikazati je treba, da gre za dodatne prihranke poleg tistih, do katerih bi v vsakem primeru prišlo brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev. Za določitev,
  kakšne prihranke
  se lahko
  uveljavlja
  kot
  dodatne
  , države članice vzpostavijo izhodiščni scenarij, ki opisuje, kako bi se razvijala poraba energije brez
  zadevnega
  ukrepa politike. V izhodiščnem scenariju se upoštevajo vsaj naslednji dejavniki: trendi porabe energije, spremembe vedenja porabnikov, tehnološki napredek in spremembe, ki jih povzročajo drugi ukrepi, izvedeni na nacionalni ravni in na ravni
  EU
  ;

kakšne prihranke

uveljavlja

dodatne

zadevnega

EU

| (a) | prikazati je treba, da gre za dodatne prihranke poleg tistih, do katerih bi v vsakem primeru prišlo brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev. Za določitev,
  kateri prihranki
  se lahko
  uveljavljajo
  kot
  dodatni
  , države članice vzpostavijo izhodiščni scenarij, ki opisuje, kako bi se razvijala poraba energije brez ukrepa politike
  in posledičnega novega posameznega ukrepa
  . V izhodiščnem scenariju se upoštevajo vsaj naslednji dejavniki: trendi porabe energije, spremembe vedenja porabnikov, tehnološki napredek in spremembe, ki jih povzročajo drugi ukrepi, izvedeni na nacionalni ravni in na ravni
  Unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

prikazati je treba, da gre za dodatne prihranke poleg tistih, do katerih bi v vsakem primeru prišlo brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev. Za določitev,
  kateri prihranki
  se lahko
  uveljavljajo
  kot
  dodatni
  , države članice vzpostavijo izhodiščni scenarij, ki opisuje, kako bi se razvijala poraba energije brez ukrepa politike
  in posledičnega novega posameznega ukrepa
  . V izhodiščnem scenariju se upoštevajo vsaj naslednji dejavniki: trendi porabe energije, spremembe vedenja porabnikov, tehnološki napredek in spremembe, ki jih povzročajo drugi ukrepi, izvedeni na nacionalni ravni in na ravni
  Unije
  ;

kateri prihranki

uveljavljajo

dodatni

in posledičnega novega posameznega ukrepa

Unije

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 1 – točka b

Priloga I – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Priloga V – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prihranki, ki izhajajo iz izvajanja obvezne zakonodaje Unije, se štejejo za prihranke, do katerih bi prišlo v vsakem primeru brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev in se zato ne morejo uveljavljati v skladu z odstavkom 1 člena 7, razen za prihranke v zvezi z 
  obnovo
  obstoječih stavb, če je zagotovljeno merilo pomembnosti iz dela 3(h); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prihranki, ki izhajajo iz izvajanja obvezne zakonodaje Unije, se štejejo za prihranke, do katerih bi prišlo v vsakem primeru brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev in se zato ne morejo uveljavljati v skladu z odstavkom 1 člena 7, razen za prihranke v zvezi z 
  obnovo
  obstoječih stavb, če je zagotovljeno merilo pomembnosti iz dela 3(h);

obnovo

| (b) | prihranki, ki izhajajo iz izvajanja obvezne zakonodaje Unije, se štejejo za prihranke, do katerih bi prišlo v vsakem primeru brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev in se zato ne morejo uveljavljati v skladu z odstavkom 1 člena 7, razen za prihranke v zvezi z 
  ukrepi za spodbujanje obnove
  obstoječih stavb, če je zagotovljeno merilo pomembnosti iz dela 3(h); |
| --- | --- |

(b)

prihranki, ki izhajajo iz izvajanja obvezne zakonodaje Unije, se štejejo za prihranke, do katerih bi prišlo v vsakem primeru brez dejavnosti zavezane, udeležene ali pooblaščene strani in/ali organov izvajalcev in se zato ne morejo uveljavljati v skladu z odstavkom 1 člena 7, razen za prihranke v zvezi z 
  ukrepi za spodbujanje obnove
  obstoječih stavb, če je zagotovljeno merilo pomembnosti iz dela 3(h);

ukrepi za spodbujanje obnove

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 1 – točka b

Priloga I – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Priloga V – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | pri izračunu prihranka energije se upošteva, koliko časa bodo ukrepi učinkovali. To se
  lahko
  izračuna s seštetjem prihrankov, ki bodo doseženi na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice lahko sprejmejo tudi drugo metodo, za katero se ocenjuje, da bo zagotovila vsaj isto skupno količino prihranka. Države članice ob uporabi drugih metod zagotovijo, da skupna količina prihranka energije, izračunana z uporabo teh drugih metod, ne preseže količine prihranka energije, ki bi jo dobile, če bi prihranek energije izračunale s seštevkom prihrankov, doseženih na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v okviru
  upravljanja
  energetske unije podrobno opišejo, katere druge metode so uporabile in s kakšnimi določbami so zagotovile izpolnitev te zavezujoče zahteve za izračun. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

pri izračunu prihranka energije se upošteva, koliko časa bodo ukrepi učinkovali. To se
  lahko
  izračuna s seštetjem prihrankov, ki bodo doseženi na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice lahko sprejmejo tudi drugo metodo, za katero se ocenjuje, da bo zagotovila vsaj isto skupno količino prihranka. Države članice ob uporabi drugih metod zagotovijo, da skupna količina prihranka energije, izračunana z uporabo teh drugih metod, ne preseže količine prihranka energije, ki bi jo dobile, če bi prihranek energije izračunale s seštevkom prihrankov, doseženih na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v okviru
  upravljanja
  energetske unije podrobno opišejo, katere druge metode so uporabile in s kakšnimi določbami so zagotovile izpolnitev te zavezujoče zahteve za izračun.

lahko

upravljanja

| (h) | pri izračunu prihranka energije se upošteva, koliko časa bodo ukrepi učinkovali
  in hitrost, s katero se bodo prihranki sčasoma zmanjševali
  . To se izračuna s seštetjem prihrankov, ki bodo doseženi na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice lahko sprejmejo tudi drugo metodo, za katero se ocenjuje, da bo zagotovila vsaj isto skupno količino prihranka. Države članice ob uporabi drugih metod zagotovijo, da skupna količina prihranka energije, izračunana z uporabo teh drugih metod, ne preseže količine prihranka energije, ki bi jo dobile, če bi prihranek energije izračunale s seštevkom prihrankov, doseženih na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v okviru
  uredbe o upravljanju
  energetske unije podrobno opišejo, katere druge metode so uporabile in s kakšnimi določbami so zagotovile izpolnitev te zavezujoče zahteve za izračun. |
| --- | --- |

(h)

pri izračunu prihranka energije se upošteva, koliko časa bodo ukrepi učinkovali
  in hitrost, s katero se bodo prihranki sčasoma zmanjševali
  . To se izračuna s seštetjem prihrankov, ki bodo doseženi na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice lahko sprejmejo tudi drugo metodo, za katero se ocenjuje, da bo zagotovila vsaj isto skupno količino prihranka. Države članice ob uporabi drugih metod zagotovijo, da skupna količina prihranka energije, izračunana z uporabo teh drugih metod, ne preseže količine prihranka energije, ki bi jo dobile, če bi prihranek energije izračunale s seštevkom prihrankov, doseženih na podlagi vsakega posameznega ukrepa med začetkom njegovega izvajanja in 31. decembrom 2020 ali 31. decembrom 2030, kot je primerno. Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih v okviru
  uredbe o upravljanju
  energetske unije podrobno opišejo, katere druge metode so uporabile in s kakšnimi določbami so zagotovile izpolnitev te zavezujoče zahteve za izračun.

in hitrost, s katero se bodo prihranki sčasoma zmanjševali

uredbe o upravljanju

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 1 – točka b

Priloga I – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Priloga V – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | količina prihrankov energije, ki so določeni ali ki naj bi jih dosegli z ukrepom politike, je izražena kot poraba končne
  ali
  primarne energije, pri čemer se uporabljajo pretvorbeni faktorji, določeni v Prilogi IV; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

količina prihrankov energije, ki so določeni ali ki naj bi jih dosegli z ukrepom politike, je izražena kot poraba končne
  ali
  primarne energije, pri čemer se uporabljajo pretvorbeni faktorji, določeni v Prilogi IV;

ali

| (d) | količina prihrankov energije, ki so določeni ali ki naj bi jih dosegli z ukrepom politike, je izražena kot poraba končne
  in
  primarne energije, pri čemer se uporabljajo pretvorbeni faktorji, določeni v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(d)

količina prihrankov energije, ki so določeni ali ki naj bi jih dosegli z ukrepom politike, je izražena kot poraba končne
  in
  primarne energije, pri čemer se uporabljajo pretvorbeni faktorji, določeni v Prilogi IV;

in

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 1 – točka b

Priloga I – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Priloga V – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za ukrepe politik, sprejete na podlagi točke (e) člena 7(2), lahko države članice uporabijo metodologijo izračuna, določeno v Direktivi 2010/31/EU, če je to v skladu z zahtevami člena 7 te direktive in te Priloge. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za ukrepe politik, sprejete na podlagi točke (e) člena 7(2), lahko države članice uporabijo metodologijo izračuna, določeno v Direktivi 2010/31/EU, če je to v skladu z zahtevami člena 7 te direktive in te Priloge.

Za ukrepe politik, sprejete na podlagi točke (e) člena 7(2), lahko države članice uporabijo metodologijo izračuna, določeno v Direktivi 2010/31/EU, če je to v skladu z zahtevami člena 7 te direktive in te Priloge.

črtano

črtano

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 2 – točka b

Priloga I – točka 2 – točka b

Direktiva 2012/27/EU

Priloga VII a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Obračunavanje na podlagi dejanske porabe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Obračunavanje na podlagi dejanske porabe

| 1. | Obračunavanje na podlagi dejanske porabe
  in odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja |
| --- | --- |

1.

Obračunavanje na podlagi dejanske porabe
  in odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja

in odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja

Da bi lahko končni porabniki uravnavali svojo porabo energije, obračunavanje poteka na podlagi dejanske porabe vsaj enkrat na leto.

Da bi lahko končni porabniki uravnavali svojo porabo energije, obračunavanje poteka na podlagi dejanske porabe
  ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja
  vsaj enkrat na leto.

ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja

| 2. | Najmanjša
  pogostost obračunov ali informacij o porabi |
| --- | --- |

2.

Najmanjša
  pogostost obračunov ali informacij o porabi

Najmanjša

| 2. | Najmanjša
  pogostost obračunov ali informacij o porabi |
| --- | --- |

2.

Najmanjša
  pogostost obračunov ali informacij o porabi

Najmanjša

Po [vstavite tukaj: ....
  začetek veljavnosti], kjer so bili nameščeni daljinsko berljivi
  števci ali delilniki stroškov, se informacije o obračunu ali porabi na podlagi dejanske porabe na zahtevo ali
  v primeru, da
  so končni odjemalci izbrali možnost elektronskega prejemanja obračuna,
  dajo na razpolago
  vsaj vsako četrtletje, sicer pa dvakrat na leto.

začetek veljavnosti], kjer so bili nameščeni daljinsko berljivi

v primeru, da

dajo na razpolago

Po [vstavite tukaj: ....
  datum prenosa v nacionalno pravo] velja, da če so nameščeni
  števci ali delilniki stroškov
  ogrevanja z daljinskim odčitavanjem
  , se informacije o obračunu ali porabi na podlagi dejanske porabe
  ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja
  na zahtevo ali
  če
  so končni odjemalci izbrali možnost elektronskega prejemanja obračuna,
  končnim porabnikom zagotovijo
  vsaj vsako četrtletje, sicer pa dvakrat na leto.

datum prenosa v nacionalno pravo] velja, da če so nameščeni

ogrevanja z daljinskim odčitavanjem

ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja

če

končnim porabnikom zagotovijo

Po 1. januarju 2022, kjer
  so
  bili
  nameščeni
  daljinsko berljivi
  števci ali delilniki stroškov, se informacije o 
  obračunu
  ali porabi
  dajo na razpolago
  vsaj enkrat
  mesečno
  . Ogrevanje in hlajenje se lahko izvzame iz te obveznosti zunaj sezone ogrevanja/hlajenja.

Po 1. januarju 2022, kjer

bili

daljinsko berljivi

obračunu

dajo na razpolago

mesečno

Če
  so nameščeni števci ali delilniki stroškov
  ogrevanja z daljinskim odčitavanjem
  , se informacije o 
  obračunavanju
  ali porabi
  na podlagi dejanske porabe ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja po 1. januarju 2022 vsem končnim porabnikom zagotovijo
  vsaj enkrat
  na mesec. Stalno so na voljo tudi prek interneta in se posodabljajo tako pogosto, kolikor to dopuščajo merilne naprave in sistemi, ki se uporabljajo
  . Ogrevanje in hlajenje se lahko izvzame iz te obveznosti zunaj sezone ogrevanja/hlajenja.

Če

ogrevanja z daljinskim odčitavanjem

obračunavanju

na podlagi dejanske porabe ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja po 1. januarju 2022 vsem končnim porabnikom zagotovijo

na mesec. Stalno so na voljo tudi prek interneta in se posodabljajo tako pogosto, kolikor to dopuščajo merilne naprave in sistemi, ki se uporabljajo

| 3. | Minimalne informacije, ki morajo biti navedene na računu
  na podlagi dejanske porabe |
| --- | --- |

3.

Minimalne informacije, ki morajo biti navedene na računu
  na podlagi dejanske porabe

na podlagi dejanske porabe

| 3. | Minimalne informacije, ki morajo biti navedene na računu |
| --- | --- |

3.

Minimalne informacije, ki morajo biti navedene na računu

Države članice zagotovijo, da so na
  računih končnim uporabnikom
  v jasni in razumljivi obliki na voljo naslednje informacije
  oziroma
  da so te informacije priložene
  računom
  :

računih končnim uporabnikom

oziroma

računom

Države članice zagotovijo, da so
  končnemu porabniku
  na
  obračunih, ki temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja,
  v jasni in razumljivi obliki na voljo naslednje
  točne
  informacije
  ali
  da so te informacije priložene
  obračunom
  :

končnemu porabniku

obračunih, ki temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkov z delilnikov stroškov ogrevanja,

točne

ali

obračunom

| (a) | veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije; |
| --- | --- |

(a)

veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije;

| (a) | veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije
  ali skupni stroški ogrevanja in odčitani podatki z delilnikov stroškov ogrevanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

veljavne dejanske cene in dejanska poraba energije
  ali skupni stroški ogrevanja in odčitani podatki z delilnikov stroškov ogrevanja
  ;

ali skupni stroški ogrevanja in odčitani podatki z delilnikov stroškov ogrevanja

| (b) | informacije o uporabljeni mešanici energijskih virov, tudi za končne porabnike, ki se oskrbujejo iz daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja; |
| --- | --- |

(b)

informacije o uporabljeni mešanici energijskih virov, tudi za končne porabnike, ki se oskrbujejo iz daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja;

| (b) | informacije o uporabljeni mešanici energijskih virov
  in s tem povezanih emisij toplogrednih plinov
  , tudi za končne porabnike, ki se oskrbujejo iz daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja
  , in obrazložitev različnih zaračunanih davkov, dajatev in tarif
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o uporabljeni mešanici energijskih virov
  in s tem povezanih emisij toplogrednih plinov
  , tudi za končne porabnike, ki se oskrbujejo iz daljinskega ogrevanja ali daljinskega hlajenja
  , in obrazložitev različnih zaračunanih davkov, dajatev in tarif
  ;

in s tem povezanih emisij toplogrednih plinov

, in obrazložitev različnih zaračunanih davkov, dajatev in tarif

| (c) | primerjave med sedanjo porabo energije končnega porabnika in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, v grafični obliki, prilagojeno podnebju za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

(c)

primerjave med sedanjo porabo energije končnega porabnika in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, v grafični obliki, prilagojeno podnebju za ogrevanje in hlajenje;

| (c) | primerjave med sedanjo porabo energije končnega porabnika in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, v grafični obliki, prilagojeno podnebju za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

(c)

primerjave med sedanjo porabo energije končnega porabnika in porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, v grafični obliki, prilagojeno podnebju za ogrevanje in hlajenje;

| (d) | kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov in objektivnih tehničnih specifikacijah za opremo, ki porablja energijo. |
| --- | --- |

(d)

kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov in objektivnih tehničnih specifikacijah za opremo, ki porablja energijo.

| (d) | kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov in objektivnih tehničnih specifikacijah za opremo, ki porablja energijo. |
| --- | --- |

(d)

kontaktni podatki organizacij končnih odjemalcev, energetskih agencij ali podobnih organov, vključno z naslovi spletnih strani, na katere se je mogoče obrniti za informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov in objektivnih tehničnih specifikacijah za opremo, ki porablja energijo.

| (da) | informacije o zadevnih pritožbenih postopkih, uradih varuha človekovih pravic ali mehanizmih za alternativno reševanje sporov; |
| --- | --- |

(da)

(da)

informacije o zadevnih pritožbenih postopkih, uradih varuha človekovih pravic ali mehanizmih za alternativno reševanje sporov;

informacije o zadevnih pritožbenih postopkih, uradih varuha človekovih pravic ali mehanizmih za alternativno reševanje sporov;

Države članice poleg tega zagotovijo, da so končnemu porabniku na računih v jasni in razumljivi obliki na voljo
  primerjave s povprečnim
  standardnim
  ali referenčnim končnim porabnikom iz iste porabniške kategorije
  ali pa da so te informacije priložene računom oziroma je končni porabnik nanje napoten
  .

Države članice poleg tega zagotovijo, da so končnemu porabniku na računih v jasni in razumljivi obliki na voljo

standardnim

ali pa da so te informacije priložene računom oziroma je končni porabnik nanje napoten

| (db) | primerjave s povprečnim
  normaliziranim
  ali referenčnim končnim porabnikom iz iste porabniške kategorije. |
| --- | --- |

(db)

(db)

primerjave s povprečnim
  normaliziranim
  ali referenčnim končnim porabnikom iz iste porabniške kategorije.

normaliziranim

Obračuni, ki ne temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkih z delilnikov stroškov ogrevanja, vsebujejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil znesek na računu izračunan, in vsaj informacije iz točk (d) in (da).

Obračuni, ki ne temeljijo na dejanski porabi ali odčitanih podatkih z delilnikov stroškov ogrevanja, vsebujejo jasno in razumljivo pojasnilo o tem, kako je bil znesek na računu izračunan, in vsaj informacije iz točk (d) in (da).

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 2 a (novo)

Priloga I – točka 2 a (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Priloga IX – del 1 – odstavek 4 – točka g

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | v četrtem odstavku dela 1 Priloge IX se točka (g) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

v četrtem odstavku dela 1 Priloge IX se točka (g) nadomesti z naslednjim:

| (g) | Ekonomska analiza: popis učinkov |
| --- | --- |

(g)

Ekonomska analiza: popis učinkov

| „(g) | Ekonomska analiza: popis učinkov |
| --- | --- |

„(g)

Ekonomska analiza: popis učinkov

V ekonomskih analizah se upoštevajo vsi ustrezni ekonomski učinki.

V ekonomskih analizah se upoštevajo vsi ustrezni ekonomski učinki.

Države članice
  lahko
  pri sprejemanju odločitev ocenijo in upoštevajo stroške in prihranke energije, ugotovljene v analiziranih scenarijih, ki so posledica večje prožnosti pri dobavi energije in izboljšanja delovanja električnih omrežij, tudi stroške in prihranke, do katerih ni prišlo zaradi manjšega vlaganja v infrastrukturo.

lahko

Države članice pri sprejemanju odločitev ocenijo in upoštevajo stroške in prihranke energije, ugotovljene v analiziranih scenarijih, ki so posledica večje prožnosti pri dobavi energije in izboljšanja delovanja električnih omrežij, tudi stroške in prihranke, do katerih ni prišlo zaradi manjšega vlaganja v infrastrukturo.

Pri stroških in koristih se upošteva najmanj naslednje:

Pri stroških in koristih se upošteva najmanj naslednje:

| (i) | Koristi |
| --- | --- |

(i)

Koristi

| (i) | Koristi |
| --- | --- |

(i)

Koristi

| | — | Vrednost proizvodnje za potrošnika (toplota in elektrika) |
| --- | --- | --- |

—

Vrednost proizvodnje za potrošnika (toplota in elektrika)

| | — | Vrednost proizvodnje za potrošnika (toplota in elektrika) |
| --- | --- | --- |

—

Vrednost proizvodnje za potrošnika (toplota in elektrika)

| | — | Zunanje koristi, kot so koristi za okolje in zdravje
  , kolikor je to mogoče. |
| --- | --- | --- |

—

Zunanje koristi, kot so koristi za okolje in zdravje
  , kolikor je to mogoče.

, kolikor je to mogoče.

| | — | Zunanje koristi, kot so koristi za okolje
  , emisije toplogrednih plinov
  in zdravje
  ter koristi za varnost |
| --- | --- | --- |

—

Zunanje koristi, kot so koristi za okolje
  , emisije toplogrednih plinov
  in zdravje
  ter koristi za varnost

, emisije toplogrednih plinov

ter koristi za varnost

| | — | Učinki na trg dela, zanesljiva oskrba z energijo in konkurenčnost |
| --- | --- | --- |

—

Učinki na trg dela, zanesljiva oskrba z energijo in konkurenčnost

Učinki na trg dela, zanesljiva oskrba z energijo in konkurenčnost

| (ii) | Stroški |
| --- | --- |

(ii)

Stroški

| (ii) | Stroški |
| --- | --- |

(ii)

Stroški

| | — | Stroški kapitala za obrate in opremo |
| --- | --- | --- |

—

Stroški kapitala za obrate in opremo

| | — | Stroški kapitala za obrate in opremo |
| --- | --- | --- |

—

Stroški kapitala za obrate in opremo

| | — | Stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja |
| --- | --- | --- |

—

Stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja

| | — | Stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja |
| --- | --- | --- |

—

Stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja

| | — | Variabilni in fiksni stroški obratovanja |
| --- | --- | --- |

—

Variabilni in fiksni stroški obratovanja

| | — | Variabilni in fiksni stroški obratovanja |
| --- | --- | --- |

—

Variabilni in fiksni stroški obratovanja

| | — | Stroški energije |
| --- | --- | --- |

—

Stroški energije

| | — | Stroški energije |
| --- | --- | --- |

—

Stroški energije

| | — | Okoljski in zdravstveni stroški
  , kolikor je mogoče |
| --- | --- | --- |

—

Okoljski in zdravstveni stroški
  , kolikor je mogoče

, kolikor je mogoče

| | — | Okoljski in zdravstveni stroški
  ter stroški varnosti |
| --- | --- | --- |

—

Okoljski in zdravstveni stroški
  ter stroški varnosti

ter stroški varnosti

| | — | Stroški trga dela, zanesljiva oskrba z energijo in konkurenčnost“ |
| --- | --- | --- |

—

Stroški trga dela, zanesljiva oskrba z energijo in konkurenčnost“

Stroški trga dela, zanesljiva oskrba z energijo in konkurenčnost“

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – točka 2 b (novo)

Priloga – točka 2 b (novo)

Direktiva 2012/27/EU

Priloga XII – odstavek 1 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | v prvem odstavku Priloge XII se točka (a) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2b)

(2b)

v prvem odstavku Priloge XII se točka (a) nadomesti z naslednjim:

| ‘a) | vzpostavijo in objavijo standardna pravila v zvezi s prevzemanjem in delitvijo stroškov za tehnične prilagoditve, kot so priključitve na omrežje in
  ojačitve omrežja
  , izboljšano delovanje omrežja in nediskriminatorno izvajanje omrežnih kodeksov, ki so potrebna, da bi vključili nove proizvajalce, ki dovajajo električno energijo, proizvedeno v soproizvodnji z visokim izkoristkom, v povezano omrežje; |
| --- | --- |

‘a)

vzpostavijo in objavijo standardna pravila v zvezi s prevzemanjem in delitvijo stroškov za tehnične prilagoditve, kot so priključitve na omrežje in
  ojačitve omrežja
  , izboljšano delovanje omrežja in nediskriminatorno izvajanje omrežnih kodeksov, ki so potrebna, da bi vključili nove proizvajalce, ki dovajajo električno energijo, proizvedeno v soproizvodnji z visokim izkoristkom, v povezano omrežje;

ojačitve omrežja

| „(a) | vzpostavijo in objavijo standardna pravila v zvezi s prevzemanjem in delitvijo stroškov za tehnične prilagoditve, kot so priključitve na omrežje
  , ojačitve obstoječega omrežja
  in
  tudi vzpostavitev novih omrežij
  , izboljšano delovanje omrežja in nediskriminatorno izvajanje omrežnih kodeksov, ki so potrebna, da bi vključili nove proizvajalce, ki dovajajo električno energijo, proizvedeno v soproizvodnji z visokim izkoristkom
  in iz drugih porazdeljenih virov
  , v povezano omrežje.“ |
| --- | --- |

„(a)

„(

vzpostavijo in objavijo standardna pravila v zvezi s prevzemanjem in delitvijo stroškov za tehnične prilagoditve, kot so priključitve na omrežje
  , ojačitve obstoječega omrežja
  in
  tudi vzpostavitev novih omrežij
  , izboljšano delovanje omrežja in nediskriminatorno izvajanje omrežnih kodeksov, ki so potrebna, da bi vključili nove proizvajalce, ki dovajajo električno energijo, proizvedeno v soproizvodnji z visokim izkoristkom
  in iz drugih porazdeljenih virov
  , v povezano omrežje.“

, ojačitve obstoječega omrežja

tudi vzpostavitev novih omrežij

in iz drugih porazdeljenih virov

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0391/2017).

1

(9)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

9

(9)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

10

(10)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

10

(1a)  
  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

1a

Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

(1a)  
  World Energy Outlook 2016 (Svetovni obeti za energijo 2016), Mednarodna agencija za energijo, 2016.

1a

World Energy Outlook 2016 (Svetovni obeti za energijo 2016), Mednarodna agencija za energijo, 2016.

(1b)  
  World Energy Outlook 2016 (Svetovni obeti za energijo 2016), Mednarodna agencija za energijo, 2016.

1b

World Energy Outlook 2016 (Svetovni obeti za energijo 2016), Mednarodna agencija za energijo, 2016.

(1a)  
  Besedilo iz poročila Evropskega parlamenta z dne 2. junija 2016 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti (2012/27/EU)–(2015/2232(INI)).

1a

Besedilo iz poročila Evropskega parlamenta z dne 2. junija 2016 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti (2012/27/EU)–(2015/2232(INI)).

(1a)  
  Delovni dokument služb Komisije, Agriculture and sustainable water management in the EU (Kmetijstvo in trajnostno gospodarjenje z vodo v Evropski uniji), 28. april 2017.

1a

Delovni dokument služb Komisije, Agriculture and sustainable water management in the EU (Kmetijstvo in trajnostno gospodarjenje z vodo v Evropski uniji), 28. april 2017.

(1a)  
  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

1a

Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Upravljanje energetske unije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. januarja 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 458/17)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Ta uredba določa potrebno zakonodajno podlago za zanesljivo
  in
  pregledno upravljanje, ki
  zagotavlja uresničitev
  ciljev energetske unije s 
  prizadevanji Unije in njenih držav članic, ki se dopolnjujejo, so skladna in ambiciozna
  ,
  ter
  se
  hkrati zavzema za načela boljšega pravnega urejanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Ta uredba določa potrebno zakonodajno podlago za zanesljivo
  in
  pregledno upravljanje, ki
  zagotavlja uresničitev
  ciljev energetske unije s 
  prizadevanji Unije in njenih držav članic, ki se dopolnjujejo, so skladna in ambiciozna
  ,
  ter
  se
  hkrati zavzema za načela boljšega pravnega urejanja
  .

| (1) | Ta uredba določa potrebno zakonodajno podlago za zanesljivo
  , vključujočo, stroškovno učinkovito,
  pregledno
  in predvidljivo
  upravljanje,
  s katerim se zagotovi uresničevanje ciljev za leto 2030 ter dolgoročnih
  ciljev energetske unije
  v skladu
  s 
  Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah iz leta 2015, sklenjenim na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum)
  ,
  in sicer z medsebojno dopolnjujočimi
  se
  , skladnimi in ambicioznimi prizadevanji Unije in držav članic ter z zmanjšano upravno zapletenostjo
  . |
| --- | --- |

(1)

Ta uredba določa potrebno zakonodajno podlago za zanesljivo
  , vključujočo, stroškovno učinkovito,
  pregledno
  in predvidljivo
  upravljanje,
  s katerim se zagotovi uresničevanje ciljev za leto 2030 ter dolgoročnih
  ciljev energetske unije
  v skladu
  s 
  Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah iz leta 2015, sklenjenim na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum)
  ,
  in sicer z medsebojno dopolnjujočimi
  se
  , skladnimi in ambicioznimi prizadevanji Unije in držav članic ter z zmanjšano upravno zapletenostjo
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Cilj trdne energetske unije, katere temelj je visoko zastavljena podnebna politika, je odjemalcem v Uniji, tako gospodinjstvom kot podjetjem, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo oskrbo z energijo, kar zahteva temeljito prenovo energetskega sistema v Evropi. Ta cilj je mogoče uresničiti samo z usklajenim ukrepanjem, ki
  združuje
  zakonodajne in nezakonodajne akte na ravni Unije in na nacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Cilj trdne energetske unije, katere temelj je visoko zastavljena podnebna politika, je odjemalcem v Uniji, tako gospodinjstvom kot podjetjem, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo oskrbo z energijo, kar zahteva temeljito prenovo energetskega sistema v Evropi. Ta cilj je mogoče uresničiti samo z usklajenim ukrepanjem, ki
  združuje
  zakonodajne in nezakonodajne akte na ravni Unije in na nacionalni ravni.

| (3) | Cilj trdne energetske unije, katere temelj je visoko zastavljena podnebna politika, je odjemalcem v Uniji, tako gospodinjstvom kot podjetjem, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo oskrbo z energijo
  ter s privabljanjem naložb spodbujati raziskave in inovacije
  , kar zahteva temeljito prenovo energetskega sistema v Evropi. Ta cilj je mogoče uresničiti samo z usklajenim ukrepanjem, ki
  bo zajemalo
  zakonodajne in nezakonodajne akte na ravni Unije in na
  makroregionalni, regionalni,
  nacionalni
  in lokalni
  ravni. |
| --- | --- |

(3)

Cilj trdne energetske unije, katere temelj je visoko zastavljena podnebna politika, je odjemalcem v Uniji, tako gospodinjstvom kot podjetjem, zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo oskrbo z energijo
  ter s privabljanjem naložb spodbujati raziskave in inovacije
  , kar zahteva temeljito prenovo energetskega sistema v Evropi. Ta cilj je mogoče uresničiti samo z usklajenim ukrepanjem, ki
  bo zajemalo
  zakonodajne in nezakonodajne akte na ravni Unije in na
  makroregionalni, regionalni,
  nacionalni
  in lokalni
  ravni.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Unija bi s povsem delujočo in trdno energetsko unijo postala vodilna regija na področju inovacij, naložb, rasti ter družbenega in gospodarskega razvoja, bila pa bi tudi dober zgled v zvezi s tem, kako se lahko visoke ambicije v smislu blaženja podnebnih sprememb prepletajo z ukrepi za spodbujanje inovacij, naložb in rasti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Unija bi s povsem delujočo in trdno energetsko unijo postala vodilna regija na področju inovacij, naložb, rasti ter družbenega in gospodarskega razvoja, bila pa bi tudi dober zgled v zvezi s tem, kako se lahko visoke ambicije v smislu blaženja podnebnih sprememb prepletajo z ukrepi za spodbujanje inovacij, naložb in rasti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Predlog Komisije se je oblikoval vzporedno z vrsto pobud v sektorski energetski politiki, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo in zasnovo trga, ter se sprejema skupaj. Te pobude
  predstavljajo
  sveženj v okviru
  splošne
  teme energijske učinkovitosti kot prednostne naloge, vodilnega položaja Unije
  v svetu z vidika
  obnovljivih virov energije in poštene kupčije za odjemalce energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Predlog Komisije se je oblikoval vzporedno z vrsto pobud v sektorski energetski politiki, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo in zasnovo trga, ter se sprejema skupaj. Te pobude
  predstavljajo
  sveženj v okviru
  splošne
  teme energijske učinkovitosti kot prednostne naloge, vodilnega položaja Unije
  v svetu z vidika
  obnovljivih virov energije in poštene kupčije za odjemalce energije.

| (4) | Predlog Komisije se je oblikoval vzporedno z vrsto pobud v sektorski energetski politiki, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo
  (tudi energijsko učinkovitostjo stavb)
  in zasnovo trga, ter se sprejema skupaj
  z njimi
  . Te pobude
  tvorijo
  sveženj v okviru
  krovne
  teme energijske učinkovitosti kot prednostne naloge, vodilnega
  svetovnega
  položaja Unije
  na področju
  obnovljivih virov energije in poštene kupčije za odjemalce energije
  , med drugim z odpravljanjem energijske revščine in s spodbujanjem poštene konkurence na notranjem trgu
  . |
| --- | --- |

(4)

Predlog Komisije se je oblikoval vzporedno z vrsto pobud v sektorski energetski politiki, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo
  (tudi energijsko učinkovitostjo stavb)
  in zasnovo trga, ter se sprejema skupaj
  z njimi
  . Te pobude
  tvorijo
  sveženj v okviru
  krovne
  teme energijske učinkovitosti kot prednostne naloge, vodilnega
  svetovnega
  položaja Unije
  na področju
  obnovljivih virov energije in poštene kupčije za odjemalce energije
  , med drugim z odpravljanjem energijske revščine in s spodbujanjem poštene konkurence na notranjem trgu
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Evropski svet je 24. oktobra 2014
  potrdil
  okvir podnebne in energetske politike za Unijo do leta 2030 na podlagi štirih ključnih ciljev: najmanj 40-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, najmanj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti s ciljem 30-odstotnega izboljšanja, najmanj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji, in najmanj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Določil je, da je cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov zavezujoč na ravni Unije in da bo izpolnjen s prispevki držav članic, ki temeljijo na potrebi po skupnem prispevku k cilju Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Evropski svet je 24. oktobra 2014
  potrdil
  okvir podnebne in energetske politike za Unijo do leta 2030 na podlagi štirih ključnih ciljev: najmanj 40-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, najmanj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti s ciljem 30-odstotnega izboljšanja, najmanj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji, in najmanj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Določil je, da je cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov zavezujoč na ravni Unije in da bo izpolnjen s prispevki držav članic, ki temeljijo na potrebi po skupnem prispevku k cilju Unije.

| (5) | Evropski svet je 24. oktobra 2014
  predlagal
  okvir podnebne in energetske politike za Unijo do leta 2030 na podlagi štirih ključnih ciljev: najmanj 40-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, najmanj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti s ciljem 30-odstotnega izboljšanja, najmanj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji, in najmanj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Določil je, da je cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov zavezujoč na ravni Unije in da bo izpolnjen s prispevki držav članic, ki temeljijo na potrebi po skupnem prispevku k cilju Unije.
  V tej uredbi pa so upoštevani tudi cilji, določeni v sektorski zakonodaji. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je 24. oktobra 2014
  predlagal
  okvir podnebne in energetske politike za Unijo do leta 2030 na podlagi štirih ključnih ciljev: najmanj 40-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, najmanj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti s ciljem 30-odstotnega izboljšanja, najmanj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, porabljene v Uniji, in najmanj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Določil je, da je cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov zavezujoč na ravni Unije in da bo izpolnjen s prispevki držav članic, ki temeljijo na potrebi po skupnem prispevku k cilju Unije.
  V tej uredbi pa so upoštevani tudi cilji, določeni v sektorski zakonodaji.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Evropski svet se je 24. oktobra 2014 dogovoril, da bo Komisija ob podpori držav članic sprejela nujne ukrepe za uresničitev minimalnega cilja o 10-odstotni elektroenergetski povezanosti najpozneje do leta 2020, vsaj za države članice, ki še niso dosegle minimalne stopnje vključitve v notranji energetski trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Evropski svet se je 24. oktobra 2014 dogovoril, da bo Komisija ob podpori držav članic sprejela nujne ukrepe za uresničitev minimalnega cilja o 10-odstotni elektroenergetski povezanosti najpozneje do leta 2020, vsaj za države članice, ki še niso dosegle minimalne stopnje vključitve v notranji energetski trg.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | S Pariškim sporazumom so se bistveno povečala svetovna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb, saj so se podpisnice zavezale, da bodo „zadržale zviševanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevale omejiti povišanje temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo“. Unija se mora pripraviti na veliko obsežnejše in hitrejše zniževanje emisij, kot je bilo sprva predvideno. Je pa zniževanje izvedljivo ob nižjih stroških, kot se je ocenjevalo doslej, saj se zelo hitro razvijajo in uveljavljajo tehnologije obnovljivih virov energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

S Pariškim sporazumom so se bistveno povečala svetovna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb, saj so se podpisnice zavezale, da bodo „zadržale zviševanje povprečne globalne temperature na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevale omejiti povišanje temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo“. Unija se mora pripraviti na veliko obsežnejše in hitrejše zniževanje emisij, kot je bilo sprva predvideno. Je pa zniževanje izvedljivo ob nižjih stroških, kot se je ocenjevalo doslej, saj se zelo hitro razvijajo in uveljavljajo tehnologije obnovljivih virov energije.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | V skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da bi v drugi polovici 21. stoletja dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov iz virov in odvzemi toplogrednih plinov po ponorih, bi si morala Unija prizadevati, da bi do leta 2050 na pravični podlagi dosegli neto ničte domače emisije, čemur bi sledilo obdobje negativnih emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

V skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da bi v drugi polovici 21. stoletja dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov iz virov in odvzemi toplogrednih plinov po ponorih, bi si morala Unija prizadevati, da bi do leta 2050 na pravični podlagi dosegli neto ničte domače emisije, čemur bi sledilo obdobje negativnih emisij.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | V podnebnem sistemu je za skupno koncentracijo toplogrednih plinov v ozračju relevanten skupni seštevek antropogenih emisij skozi čas. V skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma je treba analizirati svetovni ogljični proračun, ki bo skladen s prizadevanji za omejitev zvišanja temperature na 1,5  oC nad industrijsko oziroma predindustrijsko ravnjo, in določiti pravičen prispevek Unije k preostalemu svetovnemu ogljičnemu proračunu. S tem ogljičnim proračunom bi morale biti skladne dolgoročne podnebne in energetske strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

V podnebnem sistemu je za skupno koncentracijo toplogrednih plinov v ozračju relevanten skupni seštevek antropogenih emisij skozi čas. V skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma je treba analizirati svetovni ogljični proračun, ki bo skladen s prizadevanji za omejitev zvišanja temperature na 1,5  oC nad industrijsko oziroma predindustrijsko ravnjo, in določiti pravičen prispevek Unije k preostalemu svetovnemu ogljičnemu proračunu. S tem ogljičnim proračunom bi morale biti skladne dolgoročne podnebne in energetske strategije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6d) | Unija in države članice bi morale podnebne in energetske cilje redno pregledovati in po potrebi popraviti navzgor, in sicer upoštevaje zaporedne preglede, opravljene v okviru postopka UNFCCC, ter najnovejše znanstvene dokaze o hitrosti in vplivih podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6d)

Unija in države članice bi morale podnebne in energetske cilje redno pregledovati in po potrebi popraviti navzgor, in sicer upoštevaje zaporedne preglede, opravljene v okviru postopka UNFCCC, ter najnovejše znanstvene dokaze o hitrosti in vplivih podnebnih sprememb.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6e) | Četudi je Unija obljubila, da bo do leta 2030 daleč najbolj ambiciozno zmanjšala emisije toplogrednih plinov, se proti podnebnim spremembam ne more bojevati sama. Komisija in države članice bi morale izkoristiti vsako priložnost, da bi zlasti države, ki imajo koristi od trgovine z Unijo, prepričale, naj prevzamejo sorazmeren delež globalne odgovornosti in svoje ambicije dvignejo na enako raven, kot jih je Unija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6e)

Četudi je Unija obljubila, da bo do leta 2030 daleč najbolj ambiciozno zmanjšala emisije toplogrednih plinov, se proti podnebnim spremembam ne more bojevati sama. Komisija in države članice bi morale izkoristiti vsako priložnost, da bi zlasti države, ki imajo koristi od trgovine z Unijo, prepričale, naj prevzamejo sorazmeren delež globalne odgovornosti in svoje ambicije dvignejo na enako raven, kot jih je Unija.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Evropski Svet je dne 24. oktobra
  2014

   (14) sprejel tudi sklep, da bi bilo treba oblikovati zanesljiv in pregleden sistem upravljanja brez nepotrebnih upravnih bremen, ki bi pomagal zagotoviti, da bi Unija uresničila cilje svoje energetske politike
  ob tem
  ,
  da bi državam članicam zagotavljal potrebno prožnost in v celoti
  spoštoval njihovo svobodo pri določanju njihove mešanice virov energije. Svet je poudaril, da bi tak sistem upravljanja moral temeljiti na obstoječih gradnikih, kot so nacionalni podnebni programi, nacionalni načrti za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter potreba po racionalizaciji in združitvi nepovezanih področij načrtovanja in poročanja. Dogovorili so se tudi o povečanju vloge in pravic odjemalcev, preglednosti in predvidljivosti za vlagatelje, med drugim s sistematičnim spremljanjem ključnih kazalnikov za cenovno sprejemljiv, varen, konkurenčen, zanesljiv in trajnosten sistem oskrbe z električno energijo, ter o olajšanju usklajevanja nacionalnih energetskih politik in spodbujanju regionalnega sodelovanja med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Evropski Svet je dne 24. oktobra
  2014

   (14) sprejel tudi sklep, da bi bilo treba oblikovati zanesljiv in pregleden sistem upravljanja brez nepotrebnih upravnih bremen, ki bi pomagal zagotoviti, da bi Unija uresničila cilje svoje energetske politike
  ob tem
  ,
  da bi državam članicam zagotavljal potrebno prožnost in v celoti
  spoštoval njihovo svobodo pri določanju njihove mešanice virov energije. Svet je poudaril, da bi tak sistem upravljanja moral temeljiti na obstoječih gradnikih, kot so nacionalni podnebni programi, nacionalni načrti za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter potreba po racionalizaciji in združitvi nepovezanih področij načrtovanja in poročanja. Dogovorili so se tudi o povečanju vloge in pravic odjemalcev, preglednosti in predvidljivosti za vlagatelje, med drugim s sistematičnim spremljanjem ključnih kazalnikov za cenovno sprejemljiv, varen, konkurenčen, zanesljiv in trajnosten sistem oskrbe z električno energijo, ter o olajšanju usklajevanja nacionalnih energetskih politik in spodbujanju regionalnega sodelovanja med državami članicami.

| (7) | Evropski Svet je dne 24. oktobra
  2014

   (14) sprejel tudi sklep, da bi bilo treba oblikovati zanesljiv in pregleden sistem upravljanja, brez nepotrebnih upravnih bremen
  in z zadostno prožnostjo za države članice
  , ki bi pomagal zagotoviti, da bi Unija uresničila cilje svoje energetske politike,
  obenem pa popolnoma
  spoštoval njihovo svobodo pri določanju njihove mešanice virov energije. Svet je poudaril, da bi tak sistem upravljanja moral temeljiti na obstoječih gradnikih, kot so nacionalni podnebni programi, nacionalni načrti za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter potreba po racionalizaciji in združitvi nepovezanih področij načrtovanja in poročanja. Dogovorili so se tudi o povečanju vloge in pravic odjemalcev, preglednosti in predvidljivosti za vlagatelje, med drugim s sistematičnim spremljanjem ključnih kazalnikov za cenovno sprejemljiv, varen, konkurenčen, zanesljiv in trajnosten sistem oskrbe z električno energijo, ter o olajšanju usklajevanja nacionalnih
  podnebnih in
  energetskih politik in spodbujanju regionalnega sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(7)

Evropski Svet je dne 24. oktobra
  2014

   (14) sprejel tudi sklep, da bi bilo treba oblikovati zanesljiv in pregleden sistem upravljanja, brez nepotrebnih upravnih bremen
  in z zadostno prožnostjo za države članice
  , ki bi pomagal zagotoviti, da bi Unija uresničila cilje svoje energetske politike,
  obenem pa popolnoma
  spoštoval njihovo svobodo pri določanju njihove mešanice virov energije. Svet je poudaril, da bi tak sistem upravljanja moral temeljiti na obstoječih gradnikih, kot so nacionalni podnebni programi, nacionalni načrti za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter potreba po racionalizaciji in združitvi nepovezanih področij načrtovanja in poročanja. Dogovorili so se tudi o povečanju vloge in pravic odjemalcev, preglednosti in predvidljivosti za vlagatelje, med drugim s sistematičnim spremljanjem ključnih kazalnikov za cenovno sprejemljiv, varen, konkurenčen, zanesljiv in trajnosten sistem oskrbe z električno energijo, ter o olajšanju usklajevanja nacionalnih
  podnebnih in
  energetskih politik in spodbujanju regionalnega sodelovanja med državami članicami.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Svet je v svojih sklepih z dne 26. novembra 2015 (16) ugotovil, da bo upravljanje energetske unije nujno orodje za učinkovito in uspešno izgradnjo energetske unije ter uresničitev njenih ciljev. Poudaril je, da bi sistem upravljanja moral temeljiti na načelih integracije strateškega načrtovanja in poročanja o izvajanju podnebne in energetske politike ter usklajenosti med akterji, ki so odgovorni za energetsko in podnebno politiko na ravni Unije ter na regionalni in nacionalni ravni. Poudaril je tudi, da bi upravljanje moralo zagotoviti uresničitev dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030 in da bo upravljanje spremljalo skupni napredek Unije v smeri uresničevanja ciljev
  politik
  v vseh petih razsežnostih energetske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Svet je v svojih sklepih z dne 26. novembra 2015 (16) ugotovil, da bo upravljanje energetske unije nujno orodje za učinkovito in uspešno izgradnjo energetske unije ter uresničitev njenih ciljev. Poudaril je, da bi sistem upravljanja moral temeljiti na načelih integracije strateškega načrtovanja in poročanja o izvajanju podnebne in energetske politike ter usklajenosti med akterji, ki so odgovorni za energetsko in podnebno politiko na ravni Unije ter na regionalni in nacionalni ravni. Poudaril je tudi, da bi upravljanje moralo zagotoviti uresničitev dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030 in da bo upravljanje spremljalo skupni napredek Unije v smeri uresničevanja ciljev
  politik
  v vseh petih razsežnostih energetske unije.

| (10) | Svet je v svojih sklepih z dne 26. novembra 2015 (16) ugotovil, da bo upravljanje energetske unije nujno orodje za učinkovito in uspešno izgradnjo energetske unije ter uresničitev njenih ciljev. Poudaril je, da bi sistem upravljanja moral temeljiti na načelih integracije strateškega načrtovanja in poročanja o izvajanju podnebne in energetske politike ter usklajenosti med akterji, ki so odgovorni za energetsko in podnebno politiko na ravni Unije ter na regionalni in nacionalni ravni. Poudaril je tudi, da bi upravljanje moralo zagotoviti uresničitev dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030 in da bo upravljanje spremljalo skupni napredek
  vsake države članice in
  Unije v smeri uresničevanja ciljev v vseh petih razsežnostih energetske unije. |
| --- | --- |

(10)

Svet je v svojih sklepih z dne 26. novembra 2015 (16) ugotovil, da bo upravljanje energetske unije nujno orodje za učinkovito in uspešno izgradnjo energetske unije ter uresničitev njenih ciljev. Poudaril je, da bi sistem upravljanja moral temeljiti na načelih integracije strateškega načrtovanja in poročanja o izvajanju podnebne in energetske politike ter usklajenosti med akterji, ki so odgovorni za energetsko in podnebno politiko na ravni Unije ter na regionalni in nacionalni ravni. Poudaril je tudi, da bi upravljanje moralo zagotoviti uresničitev dogovorjenih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030 in da bo upravljanje spremljalo skupni napredek
  vsake države članice in
  Unije v smeri uresničevanja ciljev v vseh petih razsežnostih energetske unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Zato bi moral biti glavni cilj upravljanja energetske unije omogočiti uresničitev ciljev energetske unije in zlasti ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030. Zato je ta uredba povezana s sektorsko zakonodajo, na podlagi katere se izvajajo energetski in podnebni cilji do leta 2030. Medtem ko države članice potrebujejo prožnost pri izbiri politik, ki so najbolj usklajene z njihovo nacionalno mešanico virov energije in preferencami, bi ta prožnost morala biti skladna z nadaljnjim povezovanjem trgov, večjo konkurenco, uresničevanjem podnebnih in energetskih ciljev ter postopnim prehodom na nizkoogljično gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Zato bi moral biti glavni cilj upravljanja energetske unije omogočiti uresničitev ciljev energetske unije in zlasti ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030. Zato je ta uredba povezana s sektorsko zakonodajo, na podlagi katere se izvajajo energetski in podnebni cilji do leta 2030. Medtem ko države članice potrebujejo prožnost pri izbiri politik, ki so najbolj usklajene z njihovo nacionalno mešanico virov energije in preferencami, bi ta prožnost morala biti skladna z nadaljnjim povezovanjem trgov, večjo konkurenco, uresničevanjem podnebnih in energetskih ciljev ter postopnim prehodom na nizkoogljično gospodarstvo.

| (12) | Zato bi moral biti glavni cilj upravljanja energetske unije omogočiti uresničitev ciljev energetske unije in zlasti ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030
  na področju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti
  . Zato je ta uredba povezana s sektorsko zakonodajo, na podlagi katere se izvajajo energetski in podnebni cilji do leta 2030. Medtem ko države članice potrebujejo prožnost pri izbiri politik, ki so najbolj usklajene z njihovo nacionalno mešanico virov energije in preferencami, bi ta prožnost morala biti skladna z nadaljnjim povezovanjem trgov, večjo konkurenco, uresničevanjem podnebnih in energetskih ciljev ter postopnim prehodom na
  trajnostno
  nizkoogljično gospodarstvo
  , ki se bo opiralo na energetski sistem z obnovljivimi viri energije
  .
  Za dolgoročne podnebne in energetske strategije bi morali uvesti obvezno predlogo, da bi zagotovili njihovo kakovost in primerljivost. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi moral biti glavni cilj upravljanja energetske unije omogočiti uresničitev ciljev energetske unije in zlasti ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030
  na področju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti
  . Zato je ta uredba povezana s sektorsko zakonodajo, na podlagi katere se izvajajo energetski in podnebni cilji do leta 2030. Medtem ko države članice potrebujejo prožnost pri izbiri politik, ki so najbolj usklajene z njihovo nacionalno mešanico virov energije in preferencami, bi ta prožnost morala biti skladna z nadaljnjim povezovanjem trgov, večjo konkurenco, uresničevanjem podnebnih in energetskih ciljev ter postopnim prehodom na
  trajnostno
  nizkoogljično gospodarstvo
  , ki se bo opiralo na energetski sistem z obnovljivimi viri energije
  .
  Za dolgoročne podnebne in energetske strategije bi morali uvesti obvezno predlogo, da bi zagotovili njihovo kakovost in primerljivost.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Prehod
  na nizkoogljično gospodarstvo zahteva spremembe naložbenega ravnanja ter spodbude na vseh področjih politike. Uresničitev cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov zahteva povečanje učinkovitosti in več inovacij v evropskem gospodarstvu, še zlasti pa bi morala privesti
  tudi
  do izboljšanja kakovosti zraka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Prehod
  na nizkoogljično gospodarstvo zahteva spremembe naložbenega ravnanja ter spodbude na vseh področjih politike. Uresničitev cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov zahteva povečanje učinkovitosti in več inovacij v evropskem gospodarstvu, še zlasti pa bi morala privesti
  tudi
  do izboljšanja kakovosti zraka.

| (13) | Družbeno sprejet prehod
  na
  trajnostno
  nizkoogljično gospodarstvo zahteva
  obsežnejše
  spremembe naložbenega ravnanja
  , zlasti pri javnih in zasebnih naložbah,
  ter spodbude na vseh področjih politike
  , pa tudi reforme regionalnih trgov
  . Uresničitev cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov zahteva povečanje učinkovitosti in več inovacij v evropskem gospodarstvu, še zlasti pa bi morala
  ustvariti trajnostna delovna mesta in
  privesti do izboljšanja kakovosti zraka. |
| --- | --- |

(13)

Družbeno sprejet prehod
  na
  trajnostno
  nizkoogljično gospodarstvo zahteva
  obsežnejše
  spremembe naložbenega ravnanja
  , zlasti pri javnih in zasebnih naložbah,
  ter spodbude na vseh področjih politike
  , pa tudi reforme regionalnih trgov
  . Uresničitev cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov zahteva povečanje učinkovitosti in več inovacij v evropskem gospodarstvu, še zlasti pa bi morala
  ustvariti trajnostna delovna mesta in
  privesti do izboljšanja kakovosti zraka.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Unija in države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bi prepovedale energetske subvencije, vsaj za fosilna goriva, da bi upoštevale mednarodne zaveze skupin G-7 in G-20 in zaveze iz Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Unija in države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bi prepovedale energetske subvencije, vsaj za fosilna goriva, da bi upoštevale mednarodne zaveze skupin G-7 in G-20 in zaveze iz Pariškega sporazuma.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Ker toplogredni plini in onesnaževala zraka večinoma izhajajo iz skupnih virov, ima lahko politika, katere namen je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vzporedne koristi za kakovost zraka,
  ki bi lahko izravnale nekatere ali vse kratkoročne stroške blažitve
  emisij toplogrednih plinov. Ker podatki, ki se sporočajo na podlagi Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), predstavljajo pomembne vhodne podatke za pripravo evidence toplogrednih plinov in nacionalnih načrtov, bi bilo treba priznati pomembnost priprave in poročanja skladnih podatkov med direktivo 2001/81/ES in evidenco toplogrednih plinov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Ker toplogredni plini in onesnaževala zraka večinoma izhajajo iz skupnih virov, ima lahko politika, katere namen je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vzporedne koristi za kakovost zraka,
  ki bi lahko izravnale nekatere ali vse kratkoročne stroške blažitve
  emisij toplogrednih plinov. Ker podatki, ki se sporočajo na podlagi Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), predstavljajo pomembne vhodne podatke za pripravo evidence toplogrednih plinov in nacionalnih načrtov, bi bilo treba priznati pomembnost priprave in poročanja skladnih podatkov med direktivo 2001/81/ES in evidenco toplogrednih plinov.

| (14) | Ker toplogredni plini in onesnaževala zraka večinoma izhajajo iz skupnih virov, ima lahko politika, katere namen je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,
  zlasti v mestih,
  vzporedne koristi
  tudi
  za
  javno zdravje in
  kakovost zraka,
  s čimer bi se lahko izravnali vsi kratkoročni stroški zmanjševanja
  emisij toplogrednih plinov. Ker podatki, ki se sporočajo na podlagi Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), predstavljajo pomembne vhodne podatke za pripravo evidence toplogrednih plinov in nacionalnih načrtov, bi bilo treba priznati pomembnost priprave in poročanja skladnih podatkov med direktivo 2001/81/ES in evidenco toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(14)

Ker toplogredni plini in onesnaževala zraka večinoma izhajajo iz skupnih virov, ima lahko politika, katere namen je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,
  zlasti v mestih,
  vzporedne koristi
  tudi
  za
  javno zdravje in
  kakovost zraka,
  s čimer bi se lahko izravnali vsi kratkoročni stroški zmanjševanja
  emisij toplogrednih plinov. Ker podatki, ki se sporočajo na podlagi Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), predstavljajo pomembne vhodne podatke za pripravo evidence toplogrednih plinov in nacionalnih načrtov, bi bilo treba priznati pomembnost priprave in poročanja skladnih podatkov med direktivo 2001/81/ES in evidenco toplogrednih plinov.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Skladno z močno zavezo Komisije boljšemu pravnemu urejanju bi upravljanje energetske unije moralo prispevati k znatnemu zmanjšanju
  upravnega bremena
  za države članice, Komisijo in druge institucije EU ter pomagati zagotoviti skladnost in ustreznost politik in ukrepov na ravni Unije
  in na
  nacionalni ravni v zvezi s preoblikovanjem energetskega sistema v smeri nizkoogljičnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Skladno z močno zavezo Komisije boljšemu pravnemu urejanju bi upravljanje energetske unije moralo prispevati k znatnemu zmanjšanju
  upravnega bremena
  za države članice, Komisijo in druge institucije EU ter pomagati zagotoviti skladnost in ustreznost politik in ukrepov na ravni Unije
  in na
  nacionalni ravni v zvezi s preoblikovanjem energetskega sistema v smeri nizkoogljičnega gospodarstva.

| (16) | Skladno z močno zavezo Komisije boljšemu pravnemu urejanju
  in v skladu s politiko za raziskave, inovacije in naložbe
  bi upravljanje energetske unije moralo prispevati k znatnemu zmanjšanju
  upravne zapletenosti
  za države članice
  in ustrezne deležnike
  , Komisijo in druge institucije EU ter pomagati zagotoviti skladnost in ustreznost politik in ukrepov na ravni Unije
  , na makroregionalni, regionalni,
  nacionalni
  in lokalni
  ravni v zvezi s preoblikovanjem energetskega sistema v smeri
  trajnostnega
  nizkoogljičnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(16)

Skladno z močno zavezo Komisije boljšemu pravnemu urejanju
  in v skladu s politiko za raziskave, inovacije in naložbe
  bi upravljanje energetske unije moralo prispevati k znatnemu zmanjšanju
  upravne zapletenosti
  za države članice
  in ustrezne deležnike
  , Komisijo in druge institucije EU ter pomagati zagotoviti skladnost in ustreznost politik in ukrepov na ravni Unije
  , na makroregionalni, regionalni,
  nacionalni
  in lokalni
  ravni v zvezi s preoblikovanjem energetskega sistema v smeri
  trajnostnega
  nizkoogljičnega gospodarstva.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Uresničitev ciljev energetske unije bi bilo treba zagotoviti s kombinacijo pobud Unije in usklajenimi nacionalnimi politikami, opredeljenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni. Njihova uvedba v različnih trenutkih je povzročila prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik. Zato bi bilo treba zdajšnje ločeno načrtovanje, poročanje in spremljanje na področju energetike in podnebja
  čim bolj
  racionalizirati in integrirati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Uresničitev ciljev energetske unije bi bilo treba zagotoviti s kombinacijo pobud Unije in usklajenimi nacionalnimi politikami, opredeljenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni. Njihova uvedba v različnih trenutkih je povzročila prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik. Zato bi bilo treba zdajšnje ločeno načrtovanje, poročanje in spremljanje na področju energetike in podnebja
  čim bolj
  racionalizirati in integrirati.

| (17) | Uresničevanje ciljev energetske unije bi bilo treba zagotoviti s kombinacijo pobud Unije in usklajenimi nacionalnimi politikami, opredeljenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni. Njihova uvedba v različnih trenutkih je povzročila prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik
  na škodo stroškovne učinkovitosti
  . Zato bi bilo treba zdajšnje ločeno načrtovanje, poročanje in spremljanje na področju energetike in podnebja
  po potrebi
  racionalizirati in integrirati. |
| --- | --- |

(17)

Uresničevanje ciljev energetske unije bi bilo treba zagotoviti s kombinacijo pobud Unije in usklajenimi nacionalnimi politikami, opredeljenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih. Sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem, ki so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni. Njihova uvedba v različnih trenutkih je povzročila prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik
  na škodo stroškovne učinkovitosti
  . Zato bi bilo treba zdajšnje ločeno načrtovanje, poročanje in spremljanje na področju energetike in podnebja
  po potrebi
  racionalizirati in integrirati.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Oceniti je treba medsebojne vplive obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov, s katerimi naj bi dosegli razogljičenje, države članice pa bi morale izdelati kvantitativno ali kvalitativno oceno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Oceniti je treba medsebojne vplive obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov, s katerimi naj bi dosegli razogljičenje, države članice pa bi morale izdelati kvantitativno ali kvalitativno oceno.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Države članice bi morale poskrbeti za skladnost politik v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter dolgoročnih strategijah za nizke emisije z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Države članice bi morale poskrbeti za skladnost politik v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter dolgoročnih strategijah za nizke emisije z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi morali zajeti desetletna obdobja ter zagotoviti pregled nad obstoječim stanjem energetskega sistema in politike. Določati bi morali nacionalne cilje za vsako od petih ključnih razsežnosti energetske unije ter ustrezne politike in ukrepe za izpolnitev teh ciljev in temeljiti na analitični osnovi. Nacionalni načrti, ki zajemajo prvo obdobje od leta 2021 do leta 2030, bi morali posebno pozornost posvetiti ciljem za leto 2030 za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in elektroenergetsko povezanost. Države članice bi si morale prizadevati, da
  so
  nacionalni načrti skladni s cilji trajnostnega razvoja in
  prispevajo
  k njihovemu uresničevanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi morali zajeti desetletna obdobja ter zagotoviti pregled nad obstoječim stanjem energetskega sistema in politike. Določati bi morali nacionalne cilje za vsako od petih ključnih razsežnosti energetske unije ter ustrezne politike in ukrepe za izpolnitev teh ciljev in temeljiti na analitični osnovi. Nacionalni načrti, ki zajemajo prvo obdobje od leta 2021 do leta 2030, bi morali posebno pozornost posvetiti ciljem za leto 2030 za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in elektroenergetsko povezanost. Države članice bi si morale prizadevati, da
  so
  nacionalni načrti skladni s cilji trajnostnega razvoja in
  prispevajo
  k njihovemu uresničevanju.

| (18) | Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi morali zajeti desetletna obdobja ter zagotoviti pregled nad obstoječim stanjem energetskega sistema in politike. Določati bi morali nacionalne
  ožje ali širše
  cilje za vsako od petih ključnih razsežnosti energetske unije ter ustrezne politike in ukrepe za izpolnitev teh ciljev in temeljiti na analitični osnovi. Nacionalni načrti, ki zajemajo prvo obdobje od leta 2021 do leta 2030, bi morali posebno pozornost posvetiti ciljem za leto 2030 za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in elektroenergetsko povezanost. Države članice bi si morale prizadevati, da so nacionalni načrti skladni s cilji trajnostnega razvoja in prispevajo k njihovemu uresničevanju. |
| --- | --- |

(18)

Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi morali zajeti desetletna obdobja ter zagotoviti pregled nad obstoječim stanjem energetskega sistema in politike. Določati bi morali nacionalne
  ožje ali širše
  cilje za vsako od petih ključnih razsežnosti energetske unije ter ustrezne politike in ukrepe za izpolnitev teh ciljev in temeljiti na analitični osnovi. Nacionalni načrti, ki zajemajo prvo obdobje od leta 2021 do leta 2030, bi morali posebno pozornost posvetiti ciljem za leto 2030 za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in elektroenergetsko povezanost. Države članice bi si morale prizadevati, da so nacionalni načrti skladni s cilji trajnostnega razvoja in prispevajo k njihovemu uresničevanju.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Države članice bi morale pri pripravi svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov oceniti število energijsko revnih gospodinjstev, ob tem pa upoštevati potrebne domače energetske storitve, s katerimi bi v ustreznih nacionalnih okoliščinah zagotovili osnovni življenjski standard, ki si ga ta gospodinjstva morda ne morejo privoščiti zaradi kombinacije nizkih dohodkov, visokih izdatkov za energijo in slabe energijsko neučinkovitega stanovanja. Države članice bi morale opredeliti obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini in po potrebi vključiti nacionalni cilj za zmanjšanje števila energijsko revnih gospodinjstev. Komisija bi morala za države članice sprejeti skupno metodologijo za opredelitev energijske revščine, vsaka država članica pa bi morala energijsko revna gospodinjstva opredeliti glede na svoje posebne okoliščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Države članice bi morale pri pripravi svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov oceniti število energijsko revnih gospodinjstev, ob tem pa upoštevati potrebne domače energetske storitve, s katerimi bi v ustreznih nacionalnih okoliščinah zagotovili osnovni življenjski standard, ki si ga ta gospodinjstva morda ne morejo privoščiti zaradi kombinacije nizkih dohodkov, visokih izdatkov za energijo in slabe energijsko neučinkovitega stanovanja. Države članice bi morale opredeliti obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini in po potrebi vključiti nacionalni cilj za zmanjšanje števila energijsko revnih gospodinjstev. Komisija bi morala za države članice sprejeti skupno metodologijo za opredelitev energijske revščine, vsaka država članica pa bi morala energijsko revna gospodinjstva opredeliti glede na svoje posebne okoliščine.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Države članice bi morale zagotoviti, da bodo v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte vključena sredstva Unije iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Nacionalno dodeljena sredstva iz večletnega finančnega okvira po letu 2020 bi morala dejavno prispevati k doseganju ciljev energetske unije, zlasti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov s ponori, obnovljivimi viri energije in energijsko učinkovitostjo. Da se to doseže, bi moralo načrtovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za večletni finančni okvir po letu 2020 potekati v povezavi z oceno Komisije o celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, da se bodo upoštevale visoke ambicije, zlasti glede na dolgoročne cilje Pariškega sporazuma in cilje trajnostnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Države članice bi morale zagotoviti, da bodo v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte vključena sredstva Unije iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Nacionalno dodeljena sredstva iz večletnega finančnega okvira po letu 2020 bi morala dejavno prispevati k doseganju ciljev energetske unije, zlasti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov s ponori, obnovljivimi viri energije in energijsko učinkovitostjo. Da se to doseže, bi moralo načrtovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za večletni finančni okvir po letu 2020 potekati v povezavi z oceno Komisije o celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, da se bodo upoštevale visoke ambicije, zlasti glede na dolgoročne cilje Pariškega sporazuma in cilje trajnostnega razvoja.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Države članice bi morale vzpostaviti stalno platformo za dialog o energiji na več ravneh, ki bi povezala lokalne oblasti, organizacije civilne družbe in poslovno skupnost, vlagatelje in druge deležnike, da bi razpravljali o različnih predvidenih možnostih za energetsko in podnebno politiko. V okviru platforme bi bilo treba razpravljati o celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter dolgoročnih podnebnih in energetskih strategijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Države članice bi morale vzpostaviti stalno platformo za dialog o energiji na več ravneh, ki bi povezala lokalne oblasti, organizacije civilne družbe in poslovno skupnost, vlagatelje in druge deležnike, da bi razpravljali o različnih predvidenih možnostih za energetsko in podnebno politiko. V okviru platforme bi bilo treba razpravljati o celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih ter dolgoročnih podnebnih in energetskih strategijah.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Izvajanje politik in ukrepov na področjih energetike in podnebja ima učinek na okolje. Zato bi morale države članice javnosti zagotoviti čimprejšnje in učinkovite možnosti sodelovanja in posvetovanja o pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov po potrebi v skladu z določbami Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“). Države članice bi morale tudi zagotoviti vključitev socialnih partnerjev
  k pripravi
  celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Izvajanje politik in ukrepov na področjih energetike in podnebja ima učinek na okolje. Zato bi morale države članice javnosti zagotoviti čimprejšnje in učinkovite možnosti sodelovanja in posvetovanja o pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov po potrebi v skladu z določbami Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“). Države članice bi morale tudi zagotoviti vključitev socialnih partnerjev
  k pripravi
  celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov.

| (20) | Izvajanje politik in ukrepov na področjih energetike in podnebja ima učinek na okolje. Zato bi morale države članice javnosti zagotoviti čimprejšnje in učinkovite možnosti
  dejavnega
  sodelovanja in posvetovanja o pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  ter dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij,
  po potrebi v skladu z določbami Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“). Države članice bi morale tudi zagotoviti vključitev socialnih partnerjev
  , lokalnih organov in vseh ustreznih deležnikov iz zgodnejših faz načrtovanja in poročanja v pripravo
  celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  in dolgoročnih strategij
  . |
| --- | --- |

(20)

Izvajanje politik in ukrepov na področjih energetike in podnebja ima učinek na okolje. Zato bi morale države članice javnosti zagotoviti čimprejšnje in učinkovite možnosti
  dejavnega
  sodelovanja in posvetovanja o pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  ter dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij,
  po potrebi v skladu z določbami Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“). Države članice bi morale tudi zagotoviti vključitev socialnih partnerjev
  , lokalnih organov in vseh ustreznih deležnikov iz zgodnejših faz načrtovanja in poročanja v pripravo
  celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  in dolgoročnih strategij
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Regionalno
  sodelovanje je
  ključnega pomena
  za
  zagotovitev dejanske uresničitve
  ciljev
  energetske unije
  . Države članice bi morale dobiti možnost predložitve pripomb na načrte drugih držav članic, preden se ti dokončajo, da se preprečijo nedoslednosti in morebitni negativni učinki na druge države članice ter zagotovi, da se skupni cilji uresničujejo s skupnimi prizadevanji. Regionalno sodelovanje
  bi
  pri pripravi in dokončanju nacionalnih načrtov ter naknadnem izvajanju nacionalnih načrtov moralo biti bistveno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov ter za spodbujanje povezovanja trgov in energetske varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Regionalno
  sodelovanje je
  ključnega pomena
  za
  zagotovitev dejanske uresničitve
  ciljev
  energetske unije
  . Države članice bi morale dobiti možnost predložitve pripomb na načrte drugih držav članic, preden se ti dokončajo, da se preprečijo nedoslednosti in morebitni negativni učinki na druge države članice ter zagotovi, da se skupni cilji uresničujejo s skupnimi prizadevanji. Regionalno sodelovanje
  bi
  pri pripravi in dokončanju nacionalnih načrtov ter naknadnem izvajanju nacionalnih načrtov moralo biti bistveno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov ter za spodbujanje povezovanja trgov in energetske varnosti.

| (21) | Makroregionalno in regionalno
  sodelovanje je
  za države članice idealno
  za
  skupno izvajanje nekaterih politik in ukrepov, s katerimi bi prispevali k stroškovno učinkovitemu doseganju skupnih
  ciljev
  . Komisija bi morala olajšati tovrstno sodelovanje med državami članicami.
  Države članice bi morale dobiti
  tudi
  možnost predložitve pripomb na načrte drugih držav članic, preden se ti dokončajo, da se preprečijo nedoslednosti in morebitni negativni učinki na druge države članice ter zagotovi, da se skupni cilji uresničujejo s skupnimi prizadevanji.
  Makroregionalno in
  regionalno sodelovanje pri pripravi in dokončanju nacionalnih načrtov ter naknadnem izvajanju nacionalnih načrtov
  bi
  moralo biti bistveno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov ter za spodbujanje povezovanja trgov in energetske varnosti. |
| --- | --- |

(21)

Makroregionalno in regionalno
  sodelovanje je
  za države članice idealno
  za
  skupno izvajanje nekaterih politik in ukrepov, s katerimi bi prispevali k stroškovno učinkovitemu doseganju skupnih
  ciljev
  . Komisija bi morala olajšati tovrstno sodelovanje med državami članicami.
  Države članice bi morale dobiti
  tudi
  možnost predložitve pripomb na načrte drugih držav članic, preden se ti dokončajo, da se preprečijo nedoslednosti in morebitni negativni učinki na druge države članice ter zagotovi, da se skupni cilji uresničujejo s skupnimi prizadevanji.
  Makroregionalno in
  regionalno sodelovanje pri pripravi in dokončanju nacionalnih načrtov ter naknadnem izvajanju nacionalnih načrtov
  bi
  moralo biti bistveno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ukrepov ter za spodbujanje povezovanja trgov in energetske varnosti.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Nacionalni načrti bi morali biti stabilni, da se zagotovijo preglednost in predvidljivost nacionalnih politik in ukrepov ter s tem varnost
  za vlagatelje
  .
  V desetletnem obdobju, ki ga zajemajo nacionalni načrti,
  bi
  bilo treba enkrat vendarle predvideti posodobitve teh načrtov
  , da
  se državam članicam omogoči prilagoditev
  na bistvene spreminjajoče se okoliščine
  . Države članice bi morale imeti možnost, da načrte, ki zajemajo obdobje od leta 2021 do leta 2030, posodobijo do 1. januarja 2024.
  Cilji
  in prispevki
  bi se morali spreminjati samo zato, da
  se odražajo
  povečane splošne ambicije, zlasti v zvezi s cilji za
  leto 2030 za
  področji energetike in podnebja. Kot del
  posodobitev
  bi si države članice morale prizadevati za blažitev morebitnih negativnih učinkov na okolje, ki se pokažejo v okviru celovitega poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Nacionalni načrti bi morali biti stabilni, da se zagotovijo preglednost in predvidljivost nacionalnih politik in ukrepov ter s tem varnost
  za vlagatelje
  .
  V desetletnem obdobju, ki ga zajemajo nacionalni načrti,
  bi
  bilo treba enkrat vendarle predvideti posodobitve teh načrtov
  , da
  se državam članicam omogoči prilagoditev
  na bistvene spreminjajoče se okoliščine
  . Države članice bi morale imeti možnost, da načrte, ki zajemajo obdobje od leta 2021 do leta 2030, posodobijo do 1. januarja 2024.
  Cilji
  in prispevki
  bi se morali spreminjati samo zato, da
  se odražajo
  povečane splošne ambicije, zlasti v zvezi s cilji za
  leto 2030 za
  področji energetike in podnebja. Kot del
  posodobitev
  bi si države članice morale prizadevati za blažitev morebitnih negativnih učinkov na okolje, ki se pokažejo v okviru celovitega poročanja.

| (22) | Nacionalni načrti bi morali biti stabilni, da se zagotovijo preglednost in predvidljivost nacionalnih politik in ukrepov ter s tem varnost
  naložb
  .
  Redne predložitve teh načrtov za zaporedna desetletna obdobja
  bi
  državam članicam omogočile
  , da
  bi se prilagodile
  na bistvene spreminjajoče se okoliščine. Cilji bi se morali spreminjati samo zato, da
  bi odražali
  povečane splošne ambicije, zlasti v zvezi s cilji za področji energetike in podnebja. Kot del
  načrtov
  bi si države članice morale prizadevati za blažitev morebitnih negativnih učinkov na okolje, ki se pokažejo v okviru celovitega poročanja. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalni načrti bi morali biti stabilni, da se zagotovijo preglednost in predvidljivost nacionalnih politik in ukrepov ter s tem varnost
  naložb
  .
  Redne predložitve teh načrtov za zaporedna desetletna obdobja
  bi
  državam članicam omogočile
  , da
  bi se prilagodile
  na bistvene spreminjajoče se okoliščine. Cilji bi se morali spreminjati samo zato, da
  bi odražali
  povečane splošne ambicije, zlasti v zvezi s cilji za področji energetike in podnebja. Kot del
  načrtov
  bi si države članice morale prizadevati za blažitev morebitnih negativnih učinkov na okolje, ki se pokažejo v okviru celovitega poročanja.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Stabilne dolgoročne strategije
  za nizke emisije
  so ključnega pomena, saj prispevajo k preobrazbi gospodarstva, delovnim mestom, rasti in uresničitvi širših ciljev trajnostnega razvoja ter omogočajo približevanje dolgoročnemu cilju, ki je določen s Pariškim sporazumom, na pošten in stroškovno učinkovit način. Poleg tega so pogodbenice Pariškega sporazuma pozvane, da do leta 2020 sporočijo svoje dolgoročne strategije za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Stabilne dolgoročne strategije
  za nizke emisije
  so ključnega pomena, saj prispevajo k preobrazbi gospodarstva, delovnim mestom, rasti in uresničitvi širših ciljev trajnostnega razvoja ter omogočajo približevanje dolgoročnemu cilju, ki je določen s Pariškim sporazumom, na pošten in stroškovno učinkovit način. Poleg tega so pogodbenice Pariškega sporazuma pozvane, da do leta 2020 sporočijo svoje dolgoročne strategije za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja.

| (23) | Stabilne dolgoročne
  podnebne in energetske
  strategije so ključnega pomena, saj prispevajo k preobrazbi gospodarstva, delovnim mestom, rasti in uresničitvi širših ciljev trajnostnega razvoja ter omogočajo približevanje dolgoročnemu cilju, ki je določen s Pariškim sporazumom, na pošten in stroškovno učinkovit način. Poleg tega so pogodbenice Pariškega sporazuma pozvane, da do leta 2020 sporočijo svoje dolgoročne strategije za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja. |
| --- | --- |

(23)

Stabilne dolgoročne
  podnebne in energetske
  strategije so ključnega pomena, saj prispevajo k preobrazbi gospodarstva, delovnim mestom, rasti in uresničitvi širših ciljev trajnostnega razvoja ter omogočajo približevanje dolgoročnemu cilju, ki je določen s Pariškim sporazumom, na pošten in stroškovno učinkovit način. Poleg tega so pogodbenice Pariškega sporazuma pozvane, da do leta 2020 sporočijo svoje dolgoročne strategije za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Države članice bi morale razviti dolgoročne energetske in podnebne strategije za leto 2050 in naprej, v katerih bi opredelile spremembe v različnih sektorjih, ki bodo potrebne za prehod na sistem oskrbe z energijo iz obnovljivih virov in za doseganje ciljev Pariškega sporazuma. Te strategije bi morale biti skladne s pravičnim deležem Unije pri preostalem svetovnem ogljičnem proračunu in bi jih bilo treba oblikovati na odprt in pregleden način ter ob polnem sodelovanju ustreznih deležnikov. Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi se morali opirati na dolgoročne podnebne in energetske strategije in bi morali biti skladni z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Države članice bi morale razviti dolgoročne energetske in podnebne strategije za leto 2050 in naprej, v katerih bi opredelile spremembe v različnih sektorjih, ki bodo potrebne za prehod na sistem oskrbe z energijo iz obnovljivih virov in za doseganje ciljev Pariškega sporazuma. Te strategije bi morale biti skladne s pravičnim deležem Unije pri preostalem svetovnem ogljičnem proračunu in bi jih bilo treba oblikovati na odprt in pregleden način ter ob polnem sodelovanju ustreznih deležnikov. Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti bi se morali opirati na dolgoročne podnebne in energetske strategije in bi morali biti skladni z njimi.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23b) | Sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (v nadaljnjem besedilu: sektor LULUCF) je zelo izpostavljen podnebnim spremembam in zelo občutljiv zanje. Obenem ima zelo velik potencial za zagotavljanje dolgoročnih podnebnih koristi ter lahko znatno prispeva k doseganju dolgoročnih evropskih in mednarodnih podnebnih ciljev. K blažitvi podnebnih sprememb lahko prispeva na več načinov, zlasti z zmanjševanjem emisij ter vzdrževanjem in povečevanjem ponorov in zalog ogljika pa tudi z zagotavljanjem biomaterialov, ki lahko nadomestijo fosilno ali ogljično intenzivne materiale. Da bi bili ukrepi, s katerimi naj bi predvsem povečali sekvestracijo ogljika, zares učinkoviti, so bistveni trajnostno gospodarjenje z viri ter dolgoročna stabilnost in prilagodljivost skladišč ogljika. Da bodo na dolgi rok mogoče trajnostne naložbe, so potrebne dolgoročne strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23b)

Sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (v nadaljnjem besedilu: sektor LULUCF) je zelo izpostavljen podnebnim spremembam in zelo občutljiv zanje. Obenem ima zelo velik potencial za zagotavljanje dolgoročnih podnebnih koristi ter lahko znatno prispeva k doseganju dolgoročnih evropskih in mednarodnih podnebnih ciljev. K blažitvi podnebnih sprememb lahko prispeva na več načinov, zlasti z zmanjševanjem emisij ter vzdrževanjem in povečevanjem ponorov in zalog ogljika pa tudi z zagotavljanjem biomaterialov, ki lahko nadomestijo fosilno ali ogljično intenzivne materiale. Da bi bili ukrepi, s katerimi naj bi predvsem povečali sekvestracijo ogljika, zares učinkoviti, so bistveni trajnostno gospodarjenje z viri ter dolgoročna stabilnost in prilagodljivost skladišč ogljika. Da bodo na dolgi rok mogoče trajnostne naložbe, so potrebne dolgoročne strategije.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23c) | Pri razvoju dodatnih elektroenergetskih povezav je treba opraviti popolno oceno stroškov in koristi, vključno z vsemi tehničnimi, socialno-ekonomskimi in okoljskimi vplivi, kot zahteva uredba TEN-E, in upoštevati pozitivne zunanje učinke elektroenergetske povezanosti, kot so vključevanje obnovljivih virov energije, zanesljiva oskrba z energijo in večja konkurenca na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23c)

Pri razvoju dodatnih elektroenergetskih povezav je treba opraviti popolno oceno stroškov in koristi, vključno z vsemi tehničnimi, socialno-ekonomskimi in okoljskimi vplivi, kot zahteva uredba TEN-E, in upoštevati pozitivne zunanje učinke elektroenergetske povezanosti, kot so vključevanje obnovljivih virov energije, zanesljiva oskrba z energijo in večja konkurenca na notranjem trgu.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Tako kot velja za načrtovanje, sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem,
  ki
  so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni, vendar so bile te zahteve uvedene ob različnih trenutkih, kar je povzročilo prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik, kot so blažitve emisij toplogrednih plinov, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in povezovanje trgov. Za vzpostavitev pravega ravnotežja med potrebo po zagotovitvi ustreznega spremljanja izvajanja nacionalnih načrtov in potrebo po zmanjšanju
  upravnega bremena
  bi države članice morale uvesti dveletna poročila o napredku pri izvajanju načrtov in drugih gibanjih v energetskem sistemu. Vendar bi določena poročila, zlasti v zvezi z zahtevami poročanja na področju podnebja, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja („UNFCCC“) in uredb Unije, bila še vedno potrebna na letni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Tako kot velja za načrtovanje, sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem,
  ki
  so se izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni, vendar so bile te zahteve uvedene ob različnih trenutkih, kar je povzročilo prekrivanja ter nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik, kot so blažitve emisij toplogrednih plinov, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in povezovanje trgov. Za vzpostavitev pravega ravnotežja med potrebo po zagotovitvi ustreznega spremljanja izvajanja nacionalnih načrtov in potrebo po zmanjšanju
  upravnega bremena
  bi države članice morale uvesti dveletna poročila o napredku pri izvajanju načrtov in drugih gibanjih v energetskem sistemu. Vendar bi določena poročila, zlasti v zvezi z zahtevami poročanja na področju podnebja, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja („UNFCCC“) in uredb Unije, bila še vedno potrebna na letni ravni.

| (24) | Tako kot velja za načrtovanje, sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem,
  od katerih
  so se
  poleg reform trga mnoge
  izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni, vendar so bile te zahteve uvedene ob različnih trenutkih, kar je povzročilo prekrivanja ter
  stroškovno neučinkovitost, pa tudi
  nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik, kot so blažitve emisij toplogrednih plinov, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in povezovanje trgov. Za vzpostavitev pravega ravnotežja med potrebo po zagotovitvi ustreznega spremljanja izvajanja nacionalnih načrtov in potrebo po zmanjšanju
  upravne zapletenosti
  bi države članice morale uvesti dveletna poročila o napredku pri izvajanju načrtov in drugih gibanjih v energetskem sistemu. Vendar bi določena poročila, zlasti v zvezi z zahtevami poročanja na področju podnebja, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja („UNFCCC“) in uredb Unije, bila še vedno potrebna na letni ravni. |
| --- | --- |

(24)

Tako kot velja za načrtovanje, sektorska zakonodaja Unije na področju energetike in podnebja določa zahteve v zvezi s poročanjem,
  od katerih
  so se
  poleg reform trga mnoge
  izkazale kot uporabna orodja za uvajanje sprememb na nacionalni ravni, vendar so bile te zahteve uvedene ob različnih trenutkih, kar je povzročilo prekrivanja ter
  stroškovno neučinkovitost, pa tudi
  nezadostno upoštevanje sinergij in medsebojnih vplivov med področji politik, kot so blažitve emisij toplogrednih plinov, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in povezovanje trgov. Za vzpostavitev pravega ravnotežja med potrebo po zagotovitvi ustreznega spremljanja izvajanja nacionalnih načrtov in potrebo po zmanjšanju
  upravne zapletenosti
  bi države članice morale uvesti dveletna poročila o napredku pri izvajanju načrtov in drugih gibanjih v energetskem sistemu. Vendar bi določena poročila, zlasti v zvezi z zahtevami poročanja na področju podnebja, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja („UNFCCC“) in uredb Unije, bila še vedno potrebna na letni ravni.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Iz celovitih poročil držav članic o napredku bi morali biti razvidni sestavni deli, določeni v predlogi za nacionalne načrte. Predloga za celovita poročila o napredku bi morala biti podrobno določena v naknadnem izvedbenem aktu ozirom aktih ob upoštevanju njihove tehnične narave in dejstva, da je treba prva poročila o napredku predložiti leta 2021. Poročila o napredku bi bilo treba pripravljati, da se zagotovi preglednost v odnosu do Unije, drugih držav članic in akterjev na trgu, vključno
  s porabniki
  . Obsegati bi morala vseh pet razsežnosti energetske unije in v prvem obdobju hkrati nameniti pozornost področjem, ki jih zajema okvir podnebne in energetske politike do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Iz celovitih poročil držav članic o napredku bi morali biti razvidni sestavni deli, določeni v predlogi za nacionalne načrte. Predloga za celovita poročila o napredku bi morala biti podrobno določena v naknadnem izvedbenem aktu ozirom aktih ob upoštevanju njihove tehnične narave in dejstva, da je treba prva poročila o napredku predložiti leta 2021. Poročila o napredku bi bilo treba pripravljati, da se zagotovi preglednost v odnosu do Unije, drugih držav članic in akterjev na trgu, vključno
  s porabniki
  . Obsegati bi morala vseh pet razsežnosti energetske unije in v prvem obdobju hkrati nameniti pozornost področjem, ki jih zajema okvir podnebne in energetske politike do leta 2030.

| (25) | Iz celovitih poročil držav članic o napredku bi morali biti razvidni sestavni deli, določeni v predlogi za nacionalne načrte. Predloga za celovita poročila o napredku bi morala biti podrobno določena v naknadnem izvedbenem aktu ozirom aktih ob upoštevanju njihove tehnične narave in dejstva, da je treba prva poročila o napredku predložiti leta 2021. Poročila o napredku bi bilo treba pripravljati, da se zagotovi preglednost v odnosu do Unije, drugih držav članic
  , regionalnih
  in
  lokalnih organov,
  akterjev na trgu, vključno
  z odjemalci, ter drugih deležnikov in širše javnosti
  . Obsegati bi morala vseh pet razsežnosti energetske unije in v prvem obdobju hkrati nameniti pozornost področjem, ki jih zajema okvir podnebne in energetske politike do leta 2030. |
| --- | --- |

(25)

Iz celovitih poročil držav članic o napredku bi morali biti razvidni sestavni deli, določeni v predlogi za nacionalne načrte. Predloga za celovita poročila o napredku bi morala biti podrobno določena v naknadnem izvedbenem aktu ozirom aktih ob upoštevanju njihove tehnične narave in dejstva, da je treba prva poročila o napredku predložiti leta 2021. Poročila o napredku bi bilo treba pripravljati, da se zagotovi preglednost v odnosu do Unije, drugih držav članic
  , regionalnih
  in
  lokalnih organov,
  akterjev na trgu, vključno
  z odjemalci, ter drugih deležnikov in širše javnosti
  . Obsegati bi morala vseh pet razsežnosti energetske unije in v prvem obdobju hkrati nameniti pozornost področjem, ki jih zajema okvir podnebne in energetske politike do leta 2030.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Izkušnje z izvajanjem Uredbe (EU) št. 525/2013 so razkrile pomen preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti informacij. Na podlagi teh izkušenj bi ta uredba morala zagotavljati, da
  je poročanje držav članic
  o 
  njihovih
  politikah
  in
  ukrepih
  ter
  napovedih ključni sestavni del poročil o napredku. Informacije v navedenih poročilih bi morale biti nujne za izkazovanje pravočasnega izvajanja zavez na podlagi Uredbe [] [ESR]. Upravljanje in stalno izboljševanje sistemov na ravni Unije in držav članic bi morala skupaj z boljšimi smernicami za poročanje bistveno prispevati k stalnemu izboljševanju informacij, potrebnih za spremljanje napredka v zvezi z razsežnostjo razogljičenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Izkušnje z izvajanjem Uredbe (EU) št. 525/2013 so razkrile pomen preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti informacij. Na podlagi teh izkušenj bi ta uredba morala zagotavljati, da
  je poročanje držav članic
  o 
  njihovih
  politikah
  in
  ukrepih
  ter
  napovedih ključni sestavni del poročil o napredku. Informacije v navedenih poročilih bi morale biti nujne za izkazovanje pravočasnega izvajanja zavez na podlagi Uredbe [] [ESR]. Upravljanje in stalno izboljševanje sistemov na ravni Unije in držav članic bi morala skupaj z boljšimi smernicami za poročanje bistveno prispevati k stalnemu izboljševanju informacij, potrebnih za spremljanje napredka v zvezi z razsežnostjo razogljičenja.

| (28) | Izkušnje z izvajanjem Uredbe (EU) št. 525/2013 so razkrile pomen preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti informacij. Na podlagi teh izkušenj bi ta uredba morala zagotavljati, da
  države članice uporabljajo verodostojne in dosledne podatke in predpostavke v vseh petih razsežnostih, objavljajo podatke, ki se uporabljajo pri pripravi scenarijev in modeliranju ter poročajo
  o 
  svojih
  politikah, ukrepih
  in
  napovedih
  kot
  ključni sestavni del poročil o napredku. Informacije v navedenih poročilih bi morale biti nujne za izkazovanje pravočasnega izvajanja zavez na podlagi Uredbe [] [ESR]. Upravljanje in stalno izboljševanje sistemov na ravni Unije in držav članic bi morala skupaj z boljšimi smernicami za poročanje bistveno prispevati k stalnemu izboljševanju informacij, potrebnih za spremljanje napredka v zvezi z razsežnostjo razogljičenja. |
| --- | --- |

(28)

Izkušnje z izvajanjem Uredbe (EU) št. 525/2013 so razkrile pomen preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti informacij. Na podlagi teh izkušenj bi ta uredba morala zagotavljati, da
  države članice uporabljajo verodostojne in dosledne podatke in predpostavke v vseh petih razsežnostih, objavljajo podatke, ki se uporabljajo pri pripravi scenarijev in modeliranju ter poročajo
  o 
  svojih
  politikah, ukrepih
  in
  napovedih
  kot
  ključni sestavni del poročil o napredku. Informacije v navedenih poročilih bi morale biti nujne za izkazovanje pravočasnega izvajanja zavez na podlagi Uredbe [] [ESR]. Upravljanje in stalno izboljševanje sistemov na ravni Unije in držav članic bi morala skupaj z boljšimi smernicami za poročanje bistveno prispevati k stalnemu izboljševanju informacij, potrebnih za spremljanje napredka v zvezi z razsežnostjo razogljičenja.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Za omejitev upravnega bremena
  za države članice in Komisijo bi slednja morala vzpostaviti spletno platformo
  za poročanje
  , ki bi olajšala komunikacijo in
  spodbujala
  sodelovanje. To bi moralo zagotoviti pravočasno oddajo poročil in omogočilo boljšo preglednost nacionalnega poročanja.
  Platforma za elektronsko poročanje
  bi morala dopolnjevati obstoječe procese poročanja, podatkovne zbirke in e-orodja, na primer tista, ki jih uporabljajo Evropska agencija za okolje (EEA), Eurostat (ESTAT), Skupno raziskovalno središče (JRC), ter spoznanja, pridobljena s sistemom za okoljsko ravnanje in presojo, ki ga je vzpostavila Evropska unija (EMAS), ter temeljiti na njih in jih izkoriščati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Za omejitev upravnega bremena
  za države članice in Komisijo bi slednja morala vzpostaviti spletno platformo
  za poročanje
  , ki bi olajšala komunikacijo in
  spodbujala
  sodelovanje. To bi moralo zagotoviti pravočasno oddajo poročil in omogočilo boljšo preglednost nacionalnega poročanja.
  Platforma za elektronsko poročanje
  bi morala dopolnjevati obstoječe procese poročanja, podatkovne zbirke in e-orodja, na primer tista, ki jih uporabljajo Evropska agencija za okolje (EEA), Eurostat (ESTAT), Skupno raziskovalno središče (JRC), ter spoznanja, pridobljena s sistemom za okoljsko ravnanje in presojo, ki ga je vzpostavila Evropska unija (EMAS), ter temeljiti na njih in jih izkoriščati.

| (30) | Da bi povečali preglednost pri oblikovanju energetske in podnebne politike ter omejili upravno zapletenost
  za države članice in Komisijo, bi slednja morala vzpostaviti
  javno
  spletno platformo, ki bi olajšala
  javni dostop do informacij,
  komunikacijo
  med Komisijo
  in
  državami članicami ter
  sodelovanje
  med državami članicami
  . To bi moralo zagotoviti pravočasno oddajo poročil in omogočilo boljšo preglednost nacionalnega poročanja.
  Elektronska platforma
  bi morala dopolnjevati obstoječe procese poročanja, podatkovne zbirke in e-orodja, na primer tista, ki jih uporabljajo Evropska agencija za okolje (EEA), Eurostat (ESTAT), Skupno raziskovalno središče (JRC), ter spoznanja, pridobljena s sistemom za okoljsko ravnanje in presojo, ki ga je vzpostavila Evropska unija (EMAS), ter temeljiti na njih in jih izkoriščati. |
| --- | --- |

(30)

Da bi povečali preglednost pri oblikovanju energetske in podnebne politike ter omejili upravno zapletenost
  za države članice in Komisijo, bi slednja morala vzpostaviti
  javno
  spletno platformo, ki bi olajšala
  javni dostop do informacij,
  komunikacijo
  med Komisijo
  in
  državami članicami ter
  sodelovanje
  med državami članicami
  . To bi moralo zagotoviti pravočasno oddajo poročil in omogočilo boljšo preglednost nacionalnega poročanja.
  Elektronska platforma
  bi morala dopolnjevati obstoječe procese poročanja, podatkovne zbirke in e-orodja, na primer tista, ki jih uporabljajo Evropska agencija za okolje (EEA), Eurostat (ESTAT), Skupno raziskovalno središče (JRC), ter spoznanja, pridobljena s sistemom za okoljsko ravnanje in presojo, ki ga je vzpostavila Evropska unija (EMAS), ter temeljiti na njih in jih izkoriščati.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Glede podatkov, ki jih je treba Komisiji posredovati v okviru nacionalnega načrtovanja in poročanja, informacije držav članic ne bi smele podvajati podatkov in statistike, ki so že na razpolago prek Eurostata na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) v enaki obliki, kot jo določa obveznost načrtovanja in poročanja iz te uredbe ter so še vedno na voljo pri Eurostatu v enakih vrednostih. Kjer je mogoče in primerno z vidika pravočasnosti, bi morali poročani podatki in projekcije v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih temeljiti na podatkih Eurostata in metodologiji, ki se uporablja za poročanje evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, in biti z njimi skladni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Glede podatkov, ki jih je treba Komisiji posredovati v okviru nacionalnega načrtovanja in poročanja, informacije držav članic ne bi smele podvajati podatkov in statistike, ki so že na razpolago prek Eurostata na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) v enaki obliki, kot jo določa obveznost načrtovanja in poročanja iz te uredbe ter so še vedno na voljo pri Eurostatu v enakih vrednostih. Kjer je mogoče in primerno z vidika pravočasnosti, bi morali poročani podatki in projekcije v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih temeljiti na podatkih Eurostata in metodologiji, ki se uporablja za poročanje evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, in biti z njimi skladni.

| (31) | Da bi preprečili zapoznelo ukrepanje na ravni Unije, bi morala Komisija uporabiti letne ocene emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti, ki jih je pripravila Evropska agencija za okolje, da bi ocenila napredek pri uresničevanju ciljev za leto 2030.
  Glede podatkov, ki jih je treba Komisiji posredovati v okviru nacionalnega načrtovanja in poročanja, informacije držav članic ne bi smele podvajati podatkov in statistike, ki so že na razpolago prek Eurostata na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) v enaki obliki, kot jo določa obveznost načrtovanja in poročanja iz te uredbe ter so še vedno na voljo pri Eurostatu v enakih vrednostih. Kjer je mogoče in primerno z vidika pravočasnosti, bi morali poročani podatki in projekcije v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih temeljiti na podatkih Eurostata in metodologiji, ki se uporablja za poročanje evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, in biti z njimi skladni. |
| --- | --- |

(31)

Da bi preprečili zapoznelo ukrepanje na ravni Unije, bi morala Komisija uporabiti letne ocene emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti, ki jih je pripravila Evropska agencija za okolje, da bi ocenila napredek pri uresničevanju ciljev za leto 2030.
  Glede podatkov, ki jih je treba Komisiji posredovati v okviru nacionalnega načrtovanja in poročanja, informacije držav članic ne bi smele podvajati podatkov in statistike, ki so že na razpolago prek Eurostata na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27) v enaki obliki, kot jo določa obveznost načrtovanja in poročanja iz te uredbe ter so še vedno na voljo pri Eurostatu v enakih vrednostih. Kjer je mogoče in primerno z vidika pravočasnosti, bi morali poročani podatki in projekcije v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih temeljiti na podatkih Eurostata in metodologiji, ki se uporablja za poročanje evropske statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, in biti z njimi skladni.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Komisija bo morala
  nujno oceniti nacionalne načrte in glede na poročila o napredku tudi njihovo izvajanje
  z vidika skupnega uresničevanja ciljev strategije za energetsko unijo
  . Za prvo desetletno obdobje
  to
  zadeva
  zlasti
  uresničevanje ciljev
  za leto 2030 na ravni Unije za področji energetike in podnebja
  ter nacionalnih prispevkov k tem ciljem
  . Takšno ocenjevanje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, enkrat letno pa samo po potrebi, in moralo bi biti konsolidirano v sporočilih Komisije o stanju energetske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Komisija bo morala
  nujno oceniti nacionalne načrte in glede na poročila o napredku tudi njihovo izvajanje
  z vidika skupnega uresničevanja ciljev strategije za energetsko unijo
  . Za prvo desetletno obdobje
  to
  zadeva
  zlasti
  uresničevanje ciljev
  za leto 2030 na ravni Unije za področji energetike in podnebja
  ter nacionalnih prispevkov k tem ciljem
  . Takšno ocenjevanje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, enkrat letno pa samo po potrebi, in moralo bi biti konsolidirano v sporočilih Komisije o stanju energetske unije.

| (32) | Komisija bo morala
  s poročili o napredku nujno oceniti osnutke nacionalnih načrtov in izvajanje priglašenih nacionalnih načrtov
  z vidika skupnega uresničevanja ciljev
  petih razsežnosti
  strategije za energetsko unijo
  , zlasti z vidika oblikovanja v celoti delujoče in trdne energetske unije.
  To
  velja
  zlasti
  za cilje
  za leto 2030 na ravni Unije za področji energetike in podnebja
  za prvo desetletno obdobje
  . Takšno ocenjevanje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, enkrat letno pa samo po potrebi, in moralo bi biti konsolidirano v sporočilih Komisije o stanju energetske unije. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bo morala
  s poročili o napredku nujno oceniti osnutke nacionalnih načrtov in izvajanje priglašenih nacionalnih načrtov
  z vidika skupnega uresničevanja ciljev
  petih razsežnosti
  strategije za energetsko unijo
  , zlasti z vidika oblikovanja v celoti delujoče in trdne energetske unije.
  To
  velja
  zlasti
  za cilje
  za leto 2030 na ravni Unije za področji energetike in podnebja
  za prvo desetletno obdobje
  . Takšno ocenjevanje bi bilo treba izvesti vsaki dve leti, enkrat letno pa samo po potrebi, in moralo bi biti konsolidirano v sporočilih Komisije o stanju energetske unije.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Letalstvo vpliva na globalno podnebje z izpusti CO2, pa tudi z drugimi emisijami, vključno z emisijami dušikovih oksidov in mehanizmi, kot so krepitev cirusov. Ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja teh vplivov je v Uredbi (EU) št. 525/2013 že predvidena posodobljena ocena vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na globalno podnebje. Pri tem uporabljeno modeliranje bi bilo treba prilagoditi znanstvenemu napredku. Komisija bi
  lahko
  na podlagi svojih ocen takšnih vplivov
  razmislila
  o ustreznih možnostih politike za njihovo obravnavanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Letalstvo vpliva na globalno podnebje z izpusti CO2, pa tudi z drugimi emisijami, vključno z emisijami dušikovih oksidov in mehanizmi, kot so krepitev cirusov. Ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja teh vplivov je v Uredbi (EU) št. 525/2013 že predvidena posodobljena ocena vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na globalno podnebje. Pri tem uporabljeno modeliranje bi bilo treba prilagoditi znanstvenemu napredku. Komisija bi
  lahko
  na podlagi svojih ocen takšnih vplivov
  razmislila
  o ustreznih možnostih politike za njihovo obravnavanje.

| (33) | Letalstvo vpliva na globalno podnebje z izpusti CO2, pa tudi z drugimi emisijami, vključno z emisijami dušikovih oksidov in mehanizmi, kot so krepitev cirusov. Ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja teh vplivov je v Uredbi (EU) št. 525/2013 že predvidena posodobljena ocena vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na globalno podnebje. Pri tem uporabljeno modeliranje bi bilo treba prilagoditi znanstvenemu napredku. Komisija bi
  morala
  na podlagi svojih ocen takšnih vplivov
  do 1. marca 2020 razmisliti
  o ustreznih možnostih politike za njihovo obravnavanje
  ter po potrebi predložiti zakonodajni predlog
  . |
| --- | --- |

(33)

Letalstvo vpliva na globalno podnebje z izpusti CO2, pa tudi z drugimi emisijami, vključno z emisijami dušikovih oksidov in mehanizmi, kot so krepitev cirusov. Ob upoštevanju hitrega razvoja znanstvenega razumevanja teh vplivov je v Uredbi (EU) št. 525/2013 že predvidena posodobljena ocena vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na globalno podnebje. Pri tem uporabljeno modeliranje bi bilo treba prilagoditi znanstvenemu napredku. Komisija bi
  morala
  na podlagi svojih ocen takšnih vplivov
  do 1. marca 2020 razmisliti
  o ustreznih možnostih politike za njihovo obravnavanje
  ter po potrebi predložiti zakonodajni predlog
  .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | V skladu z veljavnimi smernicami UNFCCC za poročanje o emisijah toplogrednih plinov izračun emisij metana in poročanje o njih temeljita na potencialu globalnega segrevanja v obdobju 100 let. Zaradi visokega potenciala globalnega segrevanja in razmeroma kratke razpolovne dobe metana v atmosferi, kar znatno vpliva na podnebje na kratek in srednji rok, bi morala Komisija preučiti, kako bi sprejetje 20-letnega obdobja za metan vplivalo na politike in ukrepe. Komisija bi morala na podlagi svoje analize razmisliti o ustreznih možnostih politike za hitro obravnavanje emisij metana na podlagi strategije Unije za metan, pri tem pa prednostno obravnavati emisije metana, povezane z energijo in odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

V skladu z veljavnimi smernicami UNFCCC za poročanje o emisijah toplogrednih plinov izračun emisij metana in poročanje o njih temeljita na potencialu globalnega segrevanja v obdobju 100 let. Zaradi visokega potenciala globalnega segrevanja in razmeroma kratke razpolovne dobe metana v atmosferi, kar znatno vpliva na podnebje na kratek in srednji rok, bi morala Komisija preučiti, kako bi sprejetje 20-letnega obdobja za metan vplivalo na politike in ukrepe. Komisija bi morala na podlagi svoje analize razmisliti o ustreznih možnostih politike za hitro obravnavanje emisij metana na podlagi strategije Unije za metan, pri tem pa prednostno obravnavati emisije metana, povezane z energijo in odpadki.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Med Komisijo in državami članicami
  bi se
  moral
  odvijati
  stalen dialog, kar bi pomagalo zagotoviti skladnost med nacionalnimi politikami in politikami Unije ter cilji energetske unije. Komisija bi po potrebi morala izdati priporočila državam članicam, tudi o stopnji ambicioznosti osnutkov nacionalnih načrtov, o naknadnem izvajanju politik in ukrepov priglašenih nacionalnih načrtov ter o drugih nacionalnih politikah in ukrepih, ki so pomembni za izvajanje energetske unije. Države članice bi morale taka priporočila
  čim bolj
  upoštevati in v naknadnih poročilih o napredku pojasniti, kako so jih izvedle. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Med Komisijo in državami članicami
  bi se
  moral
  odvijati
  stalen dialog, kar bi pomagalo zagotoviti skladnost med nacionalnimi politikami in politikami Unije ter cilji energetske unije. Komisija bi po potrebi morala izdati priporočila državam članicam, tudi o stopnji ambicioznosti osnutkov nacionalnih načrtov, o naknadnem izvajanju politik in ukrepov priglašenih nacionalnih načrtov ter o drugih nacionalnih politikah in ukrepih, ki so pomembni za izvajanje energetske unije. Države članice bi morale taka priporočila
  čim bolj
  upoštevati in v naknadnih poročilih o napredku pojasniti, kako so jih izvedle.

| (34) | Med Komisijo in državami članicami
  ter po potrebi med državami članicami bi
  moral
  potekati
  stalen dialog, kar bi pomagalo zagotoviti skladnost med nacionalnimi politikami in politikami Unije ter cilji energetske unije. Komisija bi po potrebi morala izdati priporočila državam članicam, tudi o stopnji ambicioznosti osnutkov nacionalnih načrtov, o naknadnem izvajanju politik in ukrepov priglašenih nacionalnih načrtov ter o drugih nacionalnih politikah in ukrepih, ki so pomembni za izvajanje energetske unije. Države članice bi morale taka priporočila upoštevati in v naknadnih poročilih o napredku pojasniti, kako so jih izvedle. |
| --- | --- |

(34)

Med Komisijo in državami članicami
  ter po potrebi med državami članicami bi
  moral
  potekati
  stalen dialog, kar bi pomagalo zagotoviti skladnost med nacionalnimi politikami in politikami Unije ter cilji energetske unije. Komisija bi po potrebi morala izdati priporočila državam članicam, tudi o stopnji ambicioznosti osnutkov nacionalnih načrtov, o naknadnem izvajanju politik in ukrepov priglašenih nacionalnih načrtov ter o drugih nacionalnih politikah in ukrepih, ki so pomembni za izvajanje energetske unije. Države članice bi morale taka priporočila upoštevati in v naknadnih poročilih o napredku pojasniti, kako so jih izvedle.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Če ambicioznost celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih
  načrtov ali njihovih posodobitev
  ne bi
  zadoščala
  za skupno uresničitev ciljev energetske unije in v prvem obdobju zlasti ciljev za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, bi morala Komisija sprejeti ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila skupno uresničitev teh ciljev (tako bi
  zapolnila
  morebitno ”vrzel v prizadevanjih”). Če napredek, ki ga doseže Unija na poti uresničevanja teh ciljev, ne bi zadoščal za njihovo realizacijo, bi morala Komisija poleg izdaje priporočil sprejeti ukrepe na ravni Unije
  ali pa bi države članice morale sprejeti dodatne ukrepe
  , da se zagotovi uresničitev teh ciljev (tako bi se zapolnila morebitna „vrzel v realizaciji“). Taki ukrepi bi morali upoštevati
  prvotne visoko zastavljene prispevke
  držav članic k ciljem za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost v skupnih prizadevanjih za uresničitev skupnih ciljev. Taki ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov lahko vključujejo tudi finančne prispevke držav članic za finančno platformo, ki jo upravlja Komisija in bi se uporabila za prispevanje projektom na področju energije iz obnovljivih virov v celotni Uniji. Nacionalni cilji držav članic za energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 bi se morali uporabiti kot izhodiščni deleži energije iz obnovljivih virov od leta 2021 naprej. Na področju energijske učinkovitosti je lahko cilj dodatnih ukrepov zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti izdelkov, stavb in prometa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Če ambicioznost celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih
  načrtov ali njihovih posodobitev
  ne bi
  zadoščala
  za skupno uresničitev ciljev energetske unije in v prvem obdobju zlasti ciljev za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, bi morala Komisija sprejeti ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila skupno uresničitev teh ciljev (tako bi
  zapolnila
  morebitno ”vrzel v prizadevanjih”). Če napredek, ki ga doseže Unija na poti uresničevanja teh ciljev, ne bi zadoščal za njihovo realizacijo, bi morala Komisija poleg izdaje priporočil sprejeti ukrepe na ravni Unije
  ali pa bi države članice morale sprejeti dodatne ukrepe
  , da se zagotovi uresničitev teh ciljev (tako bi se zapolnila morebitna „vrzel v realizaciji“). Taki ukrepi bi morali upoštevati
  prvotne visoko zastavljene prispevke
  držav članic k ciljem za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost v skupnih prizadevanjih za uresničitev skupnih ciljev. Taki ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov lahko vključujejo tudi finančne prispevke držav članic za finančno platformo, ki jo upravlja Komisija in bi se uporabila za prispevanje projektom na področju energije iz obnovljivih virov v celotni Uniji. Nacionalni cilji držav članic za energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 bi se morali uporabiti kot izhodiščni deleži energije iz obnovljivih virov od leta 2021 naprej. Na področju energijske učinkovitosti je lahko cilj dodatnih ukrepov zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti izdelkov, stavb in prometa.

| (35) | Če ambicioznost
  ter cilji, politike in ukrepi, opisani v
  celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih
  načrtih,
  ne bi
  zadoščali
  za skupno uresničitev ciljev energetske unije in v prvem obdobju zlasti ciljev za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, bi morala Komisija sprejeti ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila skupno uresničitev teh ciljev
  , države članice pa bi morale navzgor prilagoditi svoje nacionalne cilje na področju obnovljivih virov energije do 31. decembra 2020
  (tako bi
  zapolnili
  morebitno „vrzel v prizadevanjih“). Če napredek, ki ga doseže Unija na poti uresničevanja teh ciljev, ne bi zadoščal za njihovo realizacijo, bi morala Komisija poleg izdaje priporočil sprejeti ukrepe na ravni Unije, da se zagotovi uresničitev teh ciljev (tako bi se zapolnila morebitna „vrzel v realizaciji“). Taki ukrepi bi morali upoštevati
  prvotna ambiciozna prizadevanja
  držav članic k ciljem za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost v skupnih prizadevanjih za uresničitev skupnih ciljev. Taki ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov lahko vključujejo tudi
  prostovoljne
  finančne prispevke držav članic za finančno platformo, ki jo upravlja Komisija in bi se uporabila za prispevanje projektom na področju energije iz obnovljivih virov v celotni Uniji
  , vključno s tistimi v interesu energetske unije
  . Nacionalni cilji držav članic za energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 bi se morali uporabiti kot izhodiščni deleži energije iz obnovljivih virov od leta 2021 naprej
  in bi jih bilo treba ohraniti med celotnim obdobjem
  . Na področju energijske učinkovitosti je lahko cilj dodatnih ukrepov zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti izdelkov, stavb in prometa. |
| --- | --- |

(35)

Če ambicioznost
  ter cilji, politike in ukrepi, opisani v
  celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih
  načrtih,
  ne bi
  zadoščali
  za skupno uresničitev ciljev energetske unije in v prvem obdobju zlasti ciljev za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, bi morala Komisija sprejeti ukrepe na ravni Unije, da bi zagotovila skupno uresničitev teh ciljev
  , države članice pa bi morale navzgor prilagoditi svoje nacionalne cilje na področju obnovljivih virov energije do 31. decembra 2020
  (tako bi
  zapolnili
  morebitno „vrzel v prizadevanjih“). Če napredek, ki ga doseže Unija na poti uresničevanja teh ciljev, ne bi zadoščal za njihovo realizacijo, bi morala Komisija poleg izdaje priporočil sprejeti ukrepe na ravni Unije, da se zagotovi uresničitev teh ciljev (tako bi se zapolnila morebitna „vrzel v realizaciji“). Taki ukrepi bi morali upoštevati
  prvotna ambiciozna prizadevanja
  držav članic k ciljem za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost v skupnih prizadevanjih za uresničitev skupnih ciljev. Taki ukrepi na področju energije iz obnovljivih virov lahko vključujejo tudi
  prostovoljne
  finančne prispevke držav članic za finančno platformo, ki jo upravlja Komisija in bi se uporabila za prispevanje projektom na področju energije iz obnovljivih virov v celotni Uniji
  , vključno s tistimi v interesu energetske unije
  . Nacionalni cilji držav članic za energijo iz obnovljivih virov za leto 2020 bi se morali uporabiti kot izhodiščni deleži energije iz obnovljivih virov od leta 2021 naprej
  in bi jih bilo treba ohraniti med celotnim obdobjem
  . Na področju energijske učinkovitosti je lahko cilj dodatnih ukrepov zlasti izboljšanje energijske učinkovitosti izdelkov, stavb in prometa.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Države članice in Komisija bi morale zagotoviti tesno sodelovanje v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na izvajanje energetske unije in te uredbe, ob tesnem sodelovanju Evropskega parlamenta. Komisija bi morala
  ustrezno
  pomagati državam članicam pri izvajanju te uredbe, zlasti v povezavi s sprejetjem nacionalnih načrtov in s tem
  povezano krepitvijo
  zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Države članice in Komisija bi morale zagotoviti tesno sodelovanje v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na izvajanje energetske unije in te uredbe, ob tesnem sodelovanju Evropskega parlamenta. Komisija bi morala
  ustrezno
  pomagati državam članicam pri izvajanju te uredbe, zlasti v povezavi s sprejetjem nacionalnih načrtov in s tem
  povezano krepitvijo
  zmogljivosti.

| (38) | Države članice in Komisija bi morale zagotoviti tesno sodelovanje v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na izvajanje energetske unije in te uredbe, ob tesnem sodelovanju Evropskega parlamenta. Komisija bi morala pomagati državam članicam pri izvajanju te uredbe, zlasti v povezavi s sprejetjem
  , izvajanjem in spremljanjem celovitih
  nacionalnih
  energetskih in podnebnih
  načrtov
  ter dolgoročne podnebne in energetske strategije
  in s tem
  povezane krepitve zmogljivosti, pri čemer naj uporabi notranje vire Evropske agencije za okolje in Skupnega raziskovalnega središča, notranje
  zmogljivosti
  modeliranja ter po potrebi zunanje strokovno znanje in izkušnje
  . |
| --- | --- |

(38)

Države članice in Komisija bi morale zagotoviti tesno sodelovanje v zvezi z vsemi zadevami, ki se nanašajo na izvajanje energetske unije in te uredbe, ob tesnem sodelovanju Evropskega parlamenta. Komisija bi morala pomagati državam članicam pri izvajanju te uredbe, zlasti v povezavi s sprejetjem
  , izvajanjem in spremljanjem celovitih
  nacionalnih
  energetskih in podnebnih
  načrtov
  ter dolgoročne podnebne in energetske strategije
  in s tem
  povezane krepitve zmogljivosti, pri čemer naj uporabi notranje vire Evropske agencije za okolje in Skupnega raziskovalnega središča, notranje
  zmogljivosti
  modeliranja ter po potrebi zunanje strokovno znanje in izkušnje
  .

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41a) | Ta uredba vsebuje določbe v zvezi z obravnavanjem energetske učinkovitosti kot infrastrukturne prednostne naloge in priznava, da ustreza opredelitvi infrastrukture, ki jo uporabljajo Mednarodni denarni sklad in druge ekonomske institucije, in s katerimi energetska učinkovitost postaja bistveni element in prednostna naloga v prihodnjih naložbenih odločitvah glede energetske infrastrukture Unije

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41a)

Ta uredba vsebuje določbe v zvezi z obravnavanjem energetske učinkovitosti kot infrastrukturne prednostne naloge in priznava, da ustreza opredelitvi infrastrukture, ki jo uporabljajo Mednarodni denarni sklad in druge ekonomske institucije, in s katerimi energetska učinkovitost postaja bistveni element in prednostna naloga v prihodnjih naložbenih odločitvah glede energetske infrastrukture Unije

   (1a)

  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Komisiji bi moral v okviru izvajanja njenih nalog na podlagi te uredbe pri pripravi izvedbenih aktov pomagati odbor za energetsko unijo.
  Ta
  bi moral
  nadomestiti
  Odbor za podnebne spremembe
  in po potrebi druge odbore ter prevzeti njihove naloge
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Komisiji bi moral v okviru izvajanja njenih nalog na podlagi te uredbe pri pripravi izvedbenih aktov pomagati odbor za energetsko unijo.
  Ta
  bi moral
  nadomestiti
  Odbor za podnebne spremembe
  in po potrebi druge odbore ter prevzeti njihove naloge
  .

| (43) | Komisiji bi moral v okviru izvajanja njenih nalog na podlagi te uredbe pri pripravi izvedbenih aktov pomagati odbor za energetsko unijo
  in podnebje
  .
  Kar zadeva vprašanja o izvajanju posebnih določb v zvezi s podnebjem bi moral Komisiji pomagati Odbor za podnebne spremembe, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 525/2013. |
| --- | --- |

(43)

Komisiji bi moral v okviru izvajanja njenih nalog na podlagi te uredbe pri pripravi izvedbenih aktov pomagati odbor za energetsko unijo
  in podnebje
  .
  Kar zadeva vprašanja o izvajanju posebnih določb v zvezi s podnebjem bi moral Komisiji pomagati Odbor za podnebne spremembe, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 525/2013.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (44a) | Komisija bi morala v okviru priprav na prihodnji pregled te uredbe in v okviru strategije Unije za kibernetsko varnost v tesnem sodelovanju z državami članicami oceniti, ali bi bilo treba uvesti dodatne enotne zahteve glede načrtovanja in poročanja o prizadevanjih držav članic za izboljšanje zaščite kritične infrastrukture energetskega sistema Unije pred vsemi oblikami kibernetskih groženj, zlasti z vidika vse večjega števila potencialno kritičnih kibernetskih napadov v zadnjih desetih letih, da bi zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo v vseh okoliščinah. Vendar boljše usklajevanje znotraj Unije ne bi smelo posegati v interese nacionalne varnosti držav članic z razkritjem občutljivih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44a)

Komisija bi morala v okviru priprav na prihodnji pregled te uredbe in v okviru strategije Unije za kibernetsko varnost v tesnem sodelovanju z državami članicami oceniti, ali bi bilo treba uvesti dodatne enotne zahteve glede načrtovanja in poročanja o prizadevanjih držav članic za izboljšanje zaščite kritične infrastrukture energetskega sistema Unije pred vsemi oblikami kibernetskih groženj, zlasti z vidika vse večjega števila potencialno kritičnih kibernetskih napadov v zadnjih desetih letih, da bi zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo v vseh okoliščinah. Vendar boljše usklajevanje znotraj Unije ne bi smelo posegati v interese nacionalne varnosti držav članic z razkritjem občutljivih informacij.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Vsebina in področje uporabe | Vsebina in področje uporabe |
| 1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem upravljanja za: | 1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem upravljanja za: |
| | (-a) | izvajanje dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev obvez Unije glede emisij toplogrednih plinov v skladu s Pariškim sporazumom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem upravljanja za:

1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem upravljanja za:

(-a)

(-a)

izvajanje dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev obvez Unije glede emisij toplogrednih plinov v skladu s Pariškim sporazumom;

| (a) | izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje od 2021 do 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev
  EU
  za leto 2030; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje od 2021 do 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev
  EU
  za leto 2030;

EU

| (a) | izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje od 2021 do 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev
  Unije
  za leto 2030; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje od 2021 do 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev
  Unije
  za leto 2030;

Unije

| (aa) | vzpostavljanje partnerstev in sodelovanj med državami članicami na makroregionalni in regionalni ravni, zasnovanih za izpolnjevanje ciljev in zavez energetske unije; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

vzpostavljanje partnerstev in sodelovanj med državami članicami na makroregionalni in regionalni ravni, zasnovanih za izpolnjevanje ciljev in zavez energetske unije;

vzpostavljanje partnerstev in sodelovanj med državami članicami na makroregionalni in regionalni ravni, zasnovanih za izpolnjevanje ciljev in zavez energetske unije;

| (b) | zagotavljanje pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti poročanja Unije in njenih držav članic sekretariatu UNFCCC in sekretariatu Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti poročanja Unije in njenih držav članic sekretariatu UNFCCC in sekretariatu Pariškega sporazuma.

| (b) | zagotavljanje pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti poročanja Unije in njenih držav članic sekretariatu UNFCCC in sekretariatu Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje pravočasnosti, preglednosti, točnosti, doslednosti, primerljivosti in popolnosti poročanja Unije in njenih držav članic sekretariatu UNFCCC in sekretariatu Pariškega sporazuma;

| (ba) | prispevanje k večji regulativni varnosti in varnosti za vlagatelje ter pomoč pri celovitem izkoriščanju priložnosti za gospodarski razvoj, spodbujanje naložb, ustvarjanje delovnih mest ter socialno kohezijo; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

prispevanje k večji regulativni varnosti in varnosti za vlagatelje ter pomoč pri celovitem izkoriščanju priložnosti za gospodarski razvoj, spodbujanje naložb, ustvarjanje delovnih mest ter socialno kohezijo;

prispevanje k večji regulativni varnosti in varnosti za vlagatelje ter pomoč pri celovitem izkoriščanju priložnosti za gospodarski razvoj, spodbujanje naložb, ustvarjanje delovnih mest ter socialno kohezijo;

| (bc) | podpiranje pravičnega prehoda za državljane in regije, na katere bi prehod na nizkoogljično gospodarstvo lahko imel negativen vpliv. |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

podpiranje pravičnega prehoda za državljane in regije, na katere bi prehod na nizkoogljično gospodarstvo lahko imel negativen vpliv.

podpiranje pravičnega prehoda za državljane in regije, na katere bi prehod na nizkoogljično gospodarstvo lahko imel negativen vpliv.

Mehanizem upravljanja temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ki obsegajo desetletna obdobja z začetkom od 2021 do 2030, ki ustrezajo celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim poročilom o napredku držav članic in ureditvam za celostno spremljanje s strani Evropske komisije. Opredeljuje strukturiran, iterativen proces med Komisijo in državami članicami z vidika dokončanja nacionalnih načrtov in njihovega poznejšega izvajanja, vključno z upoštevanjem regionalnega sodelovanja ter ustreznega ukrepanja Komisije.

Mehanizem upravljanja temelji na celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, ki obsegajo desetletna obdobja z začetkom od 2021 do 2030, ki ustrezajo celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim poročilom o napredku držav članic in ureditvam za celostno spremljanje s strani Evropske komisije. Opredeljuje strukturiran,
  pregleden in
  iterativen proces med Komisijo in državami članicami
  , ki zagotavlja polno sodelovanje splošne javnosti in lokalnih organov
  z vidika dokončanja nacionalnih načrtov in njihovega poznejšega izvajanja, vključno z upoštevanjem
  makroregionalnega in
  regionalnega sodelovanja ter ustreznega ukrepanja Komisije.

pregleden in

, ki zagotavlja polno sodelovanje splošne javnosti in lokalnih organov

makroregionalnega in

2.   Ta uredba se uporablja za naslednjih pet razsežnosti energetske unije:

2.   Ta uredba se uporablja za naslednjih pet razsežnosti energetske unije:

| (a) | energetsko varnost, |
| --- | --- |

(a)

energetsko varnost,

| (a) | energetsko varnost, |
| --- | --- |

(a)

energetsko varnost,

| (b) | trg
  energije, |
| --- | --- |

(b)

trg
  energije,

trg

| (b) | notranji trg
  energije; |
| --- | --- |

(b)

notranji trg
  energije;

notranji trg

| (c) | energijsko učinkovitost, |
| --- | --- |

(c)

energijsko učinkovitost,

| (c) | energijsko učinkovitost, |
| --- | --- |

(c)

energijsko učinkovitost,

| (d) | razogljičenje ter |
| --- | --- |

(d)

razogljičenje ter

| (d) | razogljičenje ter |
| --- | --- |

(d)

razogljičenje ter

| (e) | raziskave, inovacije in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(e)

raziskave, inovacije in konkurenčnost.

| (e) | raziskave, inovacije in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(e)

raziskave, inovacije in konkurenčnost.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], Direktive 2010/31/EU in Direktive 2012/27/EU. | V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767
  ], [prenovitev Direktive 2009/72/ES, kot je predlagano s COM(2016)XXXX]
  , Direktive 2010/31/EU in Direktive 2012/27/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], Direktive 2010/31/EU in Direktive 2012/27/EU.

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767
  ], [prenovitev Direktive 2009/72/ES, kot je predlagano s COM(2016)XXXX]
  , Direktive 2010/31/EU in Direktive 2012/27/EU.

], [prenovitev Direktive 2009/72/ES, kot je predlagano s COM(2016)XXXX]

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 3

Člen 2 – odstavek 2 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „sprejete politike in ukrepi“ pomenijo politike in ukrepe, za katere je na dan predložitve nacionalnega načrta ali poročila o napredku
  bila
  sprejeta uradna odločitev vlade in obstaja jasna zavezanost k začetku izvajanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

„sprejete politike in ukrepi“ pomenijo politike in ukrepe, za katere je na dan predložitve nacionalnega načrta ali poročila o napredku
  bila
  sprejeta uradna odločitev vlade in obstaja jasna zavezanost k začetku izvajanja;

bila

| (3) | „sprejete politike in ukrepi“ pomenijo politike in ukrepe, za katere je
  bila
  na dan predložitve nacionalnega načrta ali poročila o napredku sprejeta uradna odločitev
  osrednje ali podnacionalne
  vlade in obstaja jasna zavezanost k začetku izvajanja; |
| --- | --- |

(3)

„sprejete politike in ukrepi“ pomenijo politike in ukrepe, za katere je
  bila
  na dan predložitve nacionalnega načrta ali poročila o napredku sprejeta uradna odločitev
  osrednje ali podnacionalne
  vlade in obstaja jasna zavezanost k začetku izvajanja;

bila

osrednje ali podnacionalne

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 9

Člen 2 – odstavek 2 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030“ pomenijo zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer vsaj 40-odstotno domače zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, zavezujoči cilj na ravni Unije v obliki vsaj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030, cilj na ravni Unije v obliki vsaj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030, ki se pregleda do leta 2020 z vidika 30-odstotne ravni v EU, in cilj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti do leta 2030 ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, ki jih za leto 2030 sprejme Evropski svet ali Svet in Parlament; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9)

(9)

„energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030“ pomenijo zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer vsaj 40-odstotno domače zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, zavezujoči cilj na ravni Unije v obliki vsaj 27-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030, cilj na ravni Unije v obliki vsaj 27-odstotnega izboljšanja energijske učinkovitosti v letu 2030, ki se pregleda do leta 2020 z vidika 30-odstotne ravni v EU, in cilj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti do leta 2030 ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, ki jih za leto 2030 sprejme Evropski svet ali Svet in Parlament;

črtano

črtano

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 11 a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 – točka 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | „zgodnja prizadevanja“ pomeni zgodnji napredek, ki ga država članica od leta 2021 doseže k njenemu zavezujočemu cilju glede energije iz obnovljivih virov, navedenemu v členu 3 [prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov], in zavezujočemu cilju za izboljšanje energetske učinkovitosti, kot je naveden v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(11a)

(11a)

„zgodnja prizadevanja“ pomeni zgodnji napredek, ki ga država članica od leta 2021 doseže k njenemu zavezujočemu cilju glede energije iz obnovljivih virov, navedenemu v členu 3 [prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov], in zavezujočemu cilju za izboljšanje energetske učinkovitosti, kot je naveden v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU;

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 17 a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 – točka 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri vseh odločitvah glede načrtovanja, politik in naložb na področju energije daje prednosti ukrepom za učinkovitejše povpraševanje in ponudbo energije, in sicer s stroškovno optimalni prihranki porabe končne energije, pobudami za prilagajanje odjema ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(17a)

(17a)

„energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri vseh odločitvah glede načrtovanja, politik in naložb na področju energije daje prednosti ukrepom za učinkovitejše povpraševanje in ponudbo energije, in sicer s stroškovno optimalni prihranki porabe končne energije, pobudami za prilagajanje odjema ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije;

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti | Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti |
| 1.   Do 1. januarja 2019 in potem vsakih deset let vsaka država članica Komisiji priglasi celovit nacionalni energetski in podnebni načrt. Načrti vsebujejo elemente iz odstavka 2 in Priloge I. Prvi načrt obsega obdobje od 2021 do 2030. Naslednji načrti obsegajo desetletno obdobje, ki neposredno sledi koncu obdobja, zajetega v prejšnjem načrtu. | 1.   Do 1. januarja 2019 in potem vsakih deset let vsaka država članica Komisiji priglasi celovit nacionalni energetski in podnebni načrt. Načrti vsebujejo elemente iz odstavka 2 in Priloge I. Prvi načrt obsega obdobje od 2021 do 2030. Naslednji načrti obsegajo desetletno obdobje, ki neposredno sledi koncu obdobja, zajetega v prejšnjem načrtu. |
| 2.   Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti so sestavljeni iz naslednjih glavnih oddelkov: | 2.   Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti so sestavljeni iz naslednjih glavnih oddelkov: |
| (a) | pregleda postopka, uporabljenega za oblikovanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki je sestavljen iz povzetka, opisa posvetovanj
  in vključitvijo zainteresiranih
  strani ter rezultatov posvetovanj in regionalnega sodelovanja z drugimi državami članicami pri pripravi načrta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3

Člen 3

Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti

Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti

1.   Do 1. januarja 2019 in potem vsakih deset let vsaka država članica Komisiji priglasi celovit nacionalni energetski in podnebni načrt. Načrti vsebujejo elemente iz odstavka 2 in Priloge I. Prvi načrt obsega obdobje od 2021 do 2030. Naslednji načrti obsegajo desetletno obdobje, ki neposredno sledi koncu obdobja, zajetega v prejšnjem načrtu.

1.   Do 1. januarja 2019 in potem vsakih deset let vsaka država članica Komisiji priglasi celovit nacionalni energetski in podnebni načrt. Načrti vsebujejo elemente iz odstavka 2 in Priloge I. Prvi načrt obsega obdobje od 2021 do 2030. Naslednji načrti obsegajo desetletno obdobje, ki neposredno sledi koncu obdobja, zajetega v prejšnjem načrtu.

2.   Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti so sestavljeni iz naslednjih glavnih oddelkov:

2.   Celoviti nacionalni energetski in podnebni načrti so sestavljeni iz naslednjih glavnih oddelkov:

(a)

pregleda postopka, uporabljenega za oblikovanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki je sestavljen iz povzetka, opisa posvetovanj
  in vključitvijo zainteresiranih
  strani ter rezultatov posvetovanj in regionalnega sodelovanja z drugimi državami članicami pri pripravi načrta;

in vključitvijo zainteresiranih

| (a) | pregleda postopka, uporabljenega za oblikovanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki je sestavljen iz: |
| --- | --- |

(a)

pregleda postopka, uporabljenega za oblikovanje celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki je sestavljen iz:

| | (1) | povzetka, |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

povzetka,

povzetka,

| | (2) | opisa posvetovanj
  z lokalnimi organi, civilno družbo, podjetji, socialnimi partnerji in državljani
  ter rezultatov
  teh
  posvetovanj, |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

opisa posvetovanj
  z lokalnimi organi, civilno družbo, podjetji, socialnimi partnerji in državljani
  ter rezultatov
  teh
  posvetovanj,

z lokalnimi organi, civilno družbo, podjetji, socialnimi partnerji in državljani

teh

| | (3) | opisa makroregionalnega
  in regionalnega sodelovanja z drugimi državami članicami pri pripravi načrta; |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

opisa makroregionalnega
  in regionalnega sodelovanja z drugimi državami članicami pri pripravi načrta;

opisa makroregionalnega

| (b) | opisa nacionalnih ciljev in
  prispevkov
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije; |
| --- | --- |

(b)

opisa nacionalnih ciljev in
  prispevkov
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije;

prispevkov

| (b) | opisa nacionalnih ciljev in
  ciljev
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije; |
| --- | --- |

(b)

opisa nacionalnih ciljev in
  ciljev
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije;

ciljev

| (c) | opisa politik in
  ukrepov
  , predvidenih za doseganje ustreznih ciljev in
  prispevkov
  iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

opisa politik in
  ukrepov
  , predvidenih za doseganje ustreznih ciljev in
  prispevkov
  iz točke (b);

ukrepov

prispevkov

| (c) | opisa
  načrtovanih
  politik
  , ukrepov
  in
  naložbenih strategij
  , predvidenih za doseganje ustreznih ciljev in
  ciljev
  iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

opisa
  načrtovanih
  politik
  , ukrepov
  in
  naložbenih strategij
  , predvidenih za doseganje ustreznih ciljev in
  ciljev
  iz točke (b);

načrtovanih

, ukrepov

naložbenih strategij

ciljev

| (d) | opisa trenutnega stanja petih razsežnosti energetske unije, tudi v zvezi z energetskim sistemom ter emisijami toplogrednih plinov in
  odvzemov
  ter s projekcijami za cilje iz točke (b) z že obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) politikami in ukrepi; |
| --- | --- |

(d)

opisa trenutnega stanja petih razsežnosti energetske unije, tudi v zvezi z energetskim sistemom ter emisijami toplogrednih plinov in
  odvzemov
  ter s projekcijami za cilje iz točke (b) z že obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) politikami in ukrepi;

odvzemov

| (d) | opisa trenutnega stanja petih razsežnosti energetske unije, tudi v zvezi z energetskim sistemom ter emisijami toplogrednih plinov in
  odvzemi
  ter s projekcijami za cilje iz točke (b) z že obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) politikami in ukrepi
  , ter opisa regulativnih in neregulativnih ovir in preprek pri izpolnjevanju ciljev
  ; |
| --- | --- |

(d)

opisa trenutnega stanja petih razsežnosti energetske unije, tudi v zvezi z energetskim sistemom ter emisijami toplogrednih plinov in
  odvzemi
  ter s projekcijami za cilje iz točke (b) z že obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) politikami in ukrepi
  , ter opisa regulativnih in neregulativnih ovir in preprek pri izpolnjevanju ciljev
  ;

odvzemi

, ter opisa regulativnih in neregulativnih ovir in preprek pri izpolnjevanju ciljev

| (e) | ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz
  točke (b)
  ; |
| --- | --- |

(e)

ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz
  točke (b)
  ;

točke (b)

| (e) | ocene učinkov
  posameznih in skupnih
  načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz
  členov 1, 4, 13a in 14, ter učinkov na okolje, vključno s kakovostjo zraka in varstvom narave, na zdravje, makroekonomskih učinkov in socialnih učinkov
  ; |
| --- | --- |

(e)

ocene učinkov
  posameznih in skupnih
  načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz
  členov 1, 4, 13a in 14, ter učinkov na okolje, vključno s kakovostjo zraka in varstvom narave, na zdravje, makroekonomskih učinkov in socialnih učinkov
  ;

posameznih in skupnih

členov 1, 4, 13a in 14, ter učinkov na okolje, vključno s kakovostjo zraka in varstvom narave, na zdravje, makroekonomskih učinkov in socialnih učinkov

| (ea) | ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov na konkurenčnost, povezano s petimi razsežnostmi energetske unije; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov na konkurenčnost, povezano s petimi razsežnostmi energetske unije;

ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov na konkurenčnost, povezano s petimi razsežnostmi energetske unije;

| (eb) | ocene morebitnih učinkov podnebnih sprememb v državi članici, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki, in strategij za odpornost za obvladovanje učinkov podnebnih sprememb, kot so nacionalni načrti za prilagajanje; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

ocene morebitnih učinkov podnebnih sprememb v državi članici, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki, in strategij za odpornost za obvladovanje učinkov podnebnih sprememb, kot so nacionalni načrti za prilagajanje;

ocene morebitnih učinkov podnebnih sprememb v državi članici, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki, in strategij za odpornost za obvladovanje učinkov podnebnih sprememb, kot so nacionalni načrti za prilagajanje;

| (ec) | po razvoju naložbene strategije, ocene javnih in zasebnih naložb, potrebnih za izvajanje načrtovanih politik in ukrepov; |
| --- | --- |

(ec)

(ec)

po razvoju naložbene strategije, ocene javnih in zasebnih naložb, potrebnih za izvajanje načrtovanih politik in ukrepov;

po razvoju naložbene strategije, ocene javnih in zasebnih naložb, potrebnih za izvajanje načrtovanih politik in ukrepov;

| (f) | priloge, pripravljene v skladu z zahtevami in strukturo iz Priloge II k tej uredbi, kjer so predstavljene metodologije in ukrepi politike držav članic za izpolnjevanje zahtev glede prihrankov energije v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] in Prilogo V Direktive. |
| --- | --- |

(f)

priloge, pripravljene v skladu z zahtevami in strukturo iz Priloge II k tej uredbi, kjer so predstavljene metodologije in ukrepi politike držav članic za izpolnjevanje zahtev glede prihrankov energije v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] in Prilogo V Direktive.

| (f) | priloge, pripravljene v skladu z zahtevami in strukturo iz Priloge II k tej uredbi, kjer so predstavljene metodologije in ukrepi politike držav članic za izpolnjevanje zahtev glede prihrankov energije v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] in Prilogo V Direktive. |
| --- | --- |

(f)

priloge, pripravljene v skladu z zahtevami in strukturo iz Priloge II k tej uredbi, kjer so predstavljene metodologije in ukrepi politike držav članic za izpolnjevanje zahtev glede prihrankov energije v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] in Prilogo V Direktive.

3.   Pri pripravi nacionalnih načrtov iz odstavka 1 države članice upoštevajo medsebojne povezave med petimi razsežnostmi energetske unije
  in
  za vseh pet razsežnosti
  dosledno
  uporabijo podatke in predpostavke
  , kadar je ustrezno
  .

3.   Pri pripravi nacionalnih načrtov iz odstavka 1 države članice:

| (a) | omejijo upravno zapletenost in stroške za vse zadevne deležnike; |
| --- | --- |

(a)

(a)

omejijo upravno zapletenost in stroške za vse zadevne deležnike;

omejijo upravno zapletenost in stroške za vse zadevne deležnike;

| (b) | upoštevajo medsebojne povezave med petimi razsežnostmi energetske unije
  , zlasti načelo, da je energijska učinkovitost na prem mestu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

upoštevajo medsebojne povezave med petimi razsežnostmi energetske unije
  , zlasti načelo, da je energijska učinkovitost na prem mestu;

, zlasti načelo, da je energijska učinkovitost na prem mestu;

| (c) | za vseh pet razsežnosti
  po potrebi
  uporabijo
  verodostojne in dosledne
  podatke in predpostavke
  ter objavijo podatke, ki se uporabljajo pri oblikovanju modelov; |
| --- | --- |

(c)

(c)

za vseh pet razsežnosti
  po potrebi
  uporabijo
  verodostojne in dosledne
  podatke in predpostavke
  ter objavijo podatke, ki se uporabljajo pri oblikovanju modelov;

po potrebi

verodostojne in dosledne

ter objavijo podatke, ki se uporabljajo pri oblikovanju modelov;

| (d) | zagotovijo skladnost s cilji iz člena 1 in nacionalnimi dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami, kot je določeno v členu 14; |
| --- | --- |

(d)

(d)

zagotovijo skladnost s cilji iz člena 1 in nacionalnimi dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami, kot je določeno v členu 14;

zagotovijo skladnost s cilji iz člena 1 in nacionalnimi dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami, kot je določeno v členu 14;

| (e) | ocenijo število energetsko revnih gospodinjstev in pri tem upoštevajo nujne domače energetske storitve, ki so potrebne za zagotavljanje osnovnega življenjskega standarda v ustreznih nacionalnih okoliščinah, ter orišejo obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini, vključno z ukrepi socialne politike in drugimi ustreznimi nacionalnimi programi.



  Če je v kateri državi članici energetsko revnih znatno število gospodinjstev, kot je razvidno iz ocene na podlagi preverljivih podatkov ob uporabi kazalnikov geografske razpršenosti, bi morala v svoj načrt vključiti okvirni nacionalni cilj za zmanjšanje energijske revščine; |
| --- | --- |

(e)

(e)

ocenijo število energetsko revnih gospodinjstev in pri tem upoštevajo nujne domače energetske storitve, ki so potrebne za zagotavljanje osnovnega življenjskega standarda v ustreznih nacionalnih okoliščinah, ter orišejo obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini, vključno z ukrepi socialne politike in drugimi ustreznimi nacionalnimi programi.

ocenijo število energetsko revnih gospodinjstev in pri tem upoštevajo nujne domače energetske storitve, ki so potrebne za zagotavljanje osnovnega življenjskega standarda v ustreznih nacionalnih okoliščinah, ter orišejo obstoječe in načrtovane politike in ukrepe za boj proti energetski revščini, vključno z ukrepi socialne politike in drugimi ustreznimi nacionalnimi programi.

Če je v kateri državi članici energetsko revnih znatno število gospodinjstev, kot je razvidno iz ocene na podlagi preverljivih podatkov ob uporabi kazalnikov geografske razpršenosti, bi morala v svoj načrt vključiti okvirni nacionalni cilj za zmanjšanje energijske revščine;

| (f) | vključijo določbe, s katerimi bi preprečile, ublažile ali, če je projekt v javnem interesu in ni na voljo nadomestnih možnosti, izravnale vse škodljive okoljske vplive, ki postanejo očitni kot del celovitega poročanja na podlagi členov 15 do 22; |
| --- | --- |

(f)

(f)

vključijo določbe, s katerimi bi preprečile, ublažile ali, če je projekt v javnem interesu in ni na voljo nadomestnih možnosti, izravnale vse škodljive okoljske vplive, ki postanejo očitni kot del celovitega poročanja na podlagi členov 15 do 22;

vključijo določbe, s katerimi bi preprečile, ublažile ali, če je projekt v javnem interesu in ni na voljo nadomestnih možnosti, izravnale vse škodljive okoljske vplive, ki postanejo očitni kot del celovitega poročanja na podlagi členov 15 do 22;

| (g) | upoštevajo zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

(g)

(g)

upoštevajo zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra.

upoštevajo zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra.

3a.
     
  Država članica zagotovi, da po prvih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih vsak naslednji načrt, priglašen Komisiji v skladu z odstavkom 1, spreminja njene nacionalne cilje, kot je navedeno v členu 4, da bi odražal večjo ambicioznost v primerjavi s ciljem iz predhodnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta.

3b.
     
  Države članice objavijo načrte, ki jih predložijo Komisiji v skladu s tem členom.

4.   Komisija je zaradi spremembe Priloge I pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36, da jo prilagodi spremembam okvira podnebne in energetske politike Unije, razvoju trga energije in novim zahtevam iz UNFCCC in Pariškega sporazuma.

4.   Komisija je zaradi spremembe Priloge I pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36, da jo prilagodi spremembam okvira podnebne in energetske politike Unije, razvoju trga energije in novim zahtevam iz UNFCCC in Pariškega sporazuma.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nacionalni
  cilji
  in prispevki
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije | Cilji za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Nacionalni
  cilji
  in prispevki
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije

Nacionalni

in prispevki

Cilji za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih navedejo naslednje glavne cilje
  in prispevke
  , kot je določeno v oddelku A.2 Priloge I: | Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih navedejo naslednje glavne cilje, kot je določeno v oddelku A.2 Priloge I: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih navedejo naslednje glavne cilje
  in prispevke
  , kot je določeno v oddelku A.2 Priloge I:

in prispevke

Države članice v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih navedejo naslednje glavne cilje, kot je določeno v oddelku A.2 Priloge I:

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – točka ii a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | začrtane poteke, s katerimi namerava država članica ohraniti ali okrepiti odvzeme ogljika po ponorih v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami iz člena 14; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

začrtane poteke, s katerimi namerava država članica ohraniti ali okrepiti odvzeme ogljika po ponorih v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami iz člena 14;

začrtane poteke, s katerimi namerava država članica ohraniti ali okrepiti odvzeme ogljika po ponorih v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami iz člena 14;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – točka iii

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | kadar je ustrezno, druge
  nacionalne cilje, skladne
  z obstoječimi
  dolgoročnimi
  strategijami za nizke emisije
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

kadar je ustrezno, druge
  nacionalne cilje, skladne
  z obstoječimi
  dolgoročnimi
  strategijami za nizke emisije
  ;

kadar je ustrezno, druge

z obstoječimi

strategijami za nizke emisije

| iii. | druge
  nacionalne cilje, skladne
  s Pariškim sporazumom in
  dolgoročnimi
  podnebnimi in energetskimi strategijami
  ; |
| --- | --- |

iii.

druge
  nacionalne cilje, skladne
  s Pariškim sporazumom in
  dolgoročnimi
  podnebnimi in energetskimi strategijami
  ;

druge

s Pariškim sporazumom in

podnebnimi in energetskimi strategijami

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije vsaj
  27
  -odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je navedeno v členu 3 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767]
  , prispevek k temu cilju v obliki deleža energije iz obnovljivih virov države članice v bruto porabi končne energije v letu 2030 z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije vsaj
  27
  -odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je navedeno v členu 3 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767]
  , prispevek k temu cilju v obliki deleža energije iz obnovljivih virov države članice v bruto porabi končne energije v letu 2030 z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021
  ;

27

, prispevek k temu cilju v obliki deleža energije iz obnovljivih virov države članice v bruto porabi končne energije v letu 2030 z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021

| i. | z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije vsaj
  35
  -odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je navedeno v členu 3 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767]; |
| --- | --- |

i.

z vidika doseganja zavezujočega cilja Unije vsaj
  35
  -odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v letu 2030, kot je navedeno v členu 3 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767];

35

Sprememba 291

Sprememba 291

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ia. | nacionalni cilj države članice za delež energije iz obnovljivih virov v končni bruto porabi energije v letu 2030, določen v skladu s členom 3 in Prilogo Ia k Direktivi (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767], z začrtanim potekom, ki bi se postopno povečeval, tako da bi se energija iz obnovljivih virov redno uvajala od leta 2021 naprej, kot je določeno v Prilogi Ia k tej uredbi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ia.

ia.

nacionalni cilj države članice za delež energije iz obnovljivih virov v končni bruto porabi energije v letu 2030, določen v skladu s členom 3 in Prilogo Ia k Direktivi (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767], z začrtanim potekom, ki bi se postopno povečeval, tako da bi se energija iz obnovljivih virov redno uvajala od leta 2021 naprej, kot je določeno v Prilogi Ia k tej uredbi;

nacionalni cilj države članice za delež energije iz obnovljivih virov v končni bruto porabi energije v letu 2030, določen v skladu s členom 3 in Prilogo Ia k Direktivi (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767], z začrtanim potekom, ki bi se postopno povečeval, tako da bi se energija iz obnovljivih virov redno uvajala od leta 2021 naprej, kot je določeno v Prilogi Ia k tej uredbi;

Sprememba 292

Sprememba 292

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ib. | Začrtani potek iz odstavka ia: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ib.

ib.

Začrtani potek iz odstavka ia:

Začrtani potek iz odstavka ia:

| (i) | se začne z deležem energije iz obnovljivih virov v letu 2020, kot je določeno v tretjem stolpcu tabele v delu A Priloge I k Direktivi (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767]. Če država preseže svoj zavezujoči nacionalni cilj za leto 2020, se lahko njen začrtani potek začne na ravni, doseženi v letu 2020; |
| --- | --- |

(i)

(i)

se začne z deležem energije iz obnovljivih virov v letu 2020, kot je določeno v tretjem stolpcu tabele v delu A Priloge I k Direktivi (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767]. Če država preseže svoj zavezujoči nacionalni cilj za leto 2020, se lahko njen začrtani potek začne na ravni, doseženi v letu 2020;

se začne z deležem energije iz obnovljivih virov v letu 2020, kot je določeno v tretjem stolpcu tabele v delu A Priloge I k Direktivi (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767]. Če država preseže svoj zavezujoči nacionalni cilj za leto 2020, se lahko njen začrtani potek začne na ravni, doseženi v letu 2020;

| (ii) | je sestavljen iz vsaj treh referenčnih točk, izračunanih kot povprečje v preteklih dveh ali treh letih, kot je določeno v Prilogi Ia; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

je sestavljen iz vsaj treh referenčnih točk, izračunanih kot povprečje v preteklih dveh ali treh letih, kot je določeno v Prilogi Ia;

je sestavljen iz vsaj treh referenčnih točk, izračunanih kot povprečje v preteklih dveh ali treh letih, kot je določeno v Prilogi Ia;

| (iii) | dosega vsaj nacionalni cilj za leto 2030; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

dosega vsaj nacionalni cilj za leto 2030;

dosega vsaj nacionalni cilj za leto 2030;

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i c (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ic. | začrtani potek države članice iz točk ia in ib skupaj prispeva k zavezujočemu linearnemu poteku Unije in dosega zavezujoči cilj Unije vsaj 35 % energije iz obnovljivih virov v bruto porabi energije v letu 2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ic.

ic.

začrtani potek države članice iz točk ia in ib skupaj prispeva k zavezujočemu linearnemu poteku Unije in dosega zavezujoči cilj Unije vsaj 35 % energije iz obnovljivih virov v bruto porabi energije v letu 2030;

začrtani potek države članice iz točk ia in ib skupaj prispeva k zavezujočemu linearnemu poteku Unije in dosega zavezujoči cilj Unije vsaj 35 % energije iz obnovljivih virov v bruto porabi energije v letu 2030;

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i d (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka i d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | id. | začrtani potek za državo članico za skupni delež energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije od leta 2031 je skladen z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

id.

id.

začrtani potek za državo članico za skupni delež energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije od leta 2031 je skladen z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami.

začrtani potek za državo članico za skupni delež energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije od leta 2031 je skladen z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami.

Spremembi 69 in 287

Spremembi 69 in 287

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | začrtani potek za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje ogrevanja in hlajenja, električne energije in prometa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

začrtani potek za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje ogrevanja in hlajenja, električne energije in prometa;

| ii. | okvirni
  začrtani potek
  za državo članico
  za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje ogrevanja in hlajenja, električne energije in prometa; |
| --- | --- |

ii.

okvirni
  začrtani potek
  za državo članico
  za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od 2021 do 2030 za sektorje ogrevanja in hlajenja, električne energije in prometa;

okvirni

za državo članico

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka iii

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | začrtani potek na tehnologijo za obnovljive vire, ki jo država članica namerava uporabiti za uresničevanje začrtanega poteka v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti in v sektorjih od 2021 do 2030, vključno s skupno pričakovano bruto porabo končne energije na tehnologijo in sektor v Mtoe in skupnimi načrtovanimi nameščenimi zmogljivostmi na tehnologijo in sektor v MW; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

začrtani potek na tehnologijo za obnovljive vire, ki jo država članica namerava uporabiti za uresničevanje začrtanega poteka v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti in v sektorjih od 2021 do 2030, vključno s skupno pričakovano bruto porabo končne energije na tehnologijo in sektor v Mtoe in skupnimi načrtovanimi nameščenimi zmogljivostmi na tehnologijo in sektor v MW;

| iii. | okvirni
  začrtani potek na tehnologijo za obnovljive vire, ki jo država članica namerava uporabiti za uresničevanje začrtanega poteka v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti in v sektorjih od 2021 do 2030, vključno s skupno pričakovano bruto porabo končne energije na tehnologijo in sektor v Mtoe in skupnimi načrtovanimi nameščenimi zmogljivostmi na tehnologijo in sektor
  , vključno z novimi zmogljivostmi,
  v MW; |
| --- | --- |

iii.

okvirni
  začrtani potek na tehnologijo za obnovljive vire, ki jo država članica namerava uporabiti za uresničevanje začrtanega poteka v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti in v sektorjih od 2021 do 2030, vključno s skupno pričakovano bruto porabo končne energije na tehnologijo in sektor v Mtoe in skupnimi načrtovanimi nameščenimi zmogljivostmi na tehnologijo in sektor
  , vključno z novimi zmogljivostmi,
  v MW;

okvirni

, vključno z novimi zmogljivostmi,

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka iii a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 2 – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iiia. | delež, cilje in začrtani potek države članice glede energije iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in proizvajalci-odjemalci od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije v Mtoe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iiia.

iiia.

delež, cilje in začrtani potek države članice glede energije iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in proizvajalci-odjemalci od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije v Mtoe;

delež, cilje in začrtani potek države članice glede energije iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in proizvajalci-odjemalci od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije v Mtoe;

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 1

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   
  okvirni
  nacionalni
  prispevek k energijski
  učinkovitosti za doseganje zavezujočega
  30
  -odstotnega cilja energijske učinkovitosti Unije do leta 2030, kot je navedeno v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], na osnovi porabe primarne ali končne energije, prihrankov primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti. | (1)   
  zavezujoči
  nacionalni
  cilj energijske
  učinkovitosti za doseganje zavezujočega
  40
  -odstotnega cilja energijske učinkovitosti Unije do leta 2030, kot je navedeno v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], na osnovi porabe primarne ali končne energije, prihrankov primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti
  , z linearnim začrtanim potekom za ta cilj od leta 2021 naprej; |
| Države članice izrazijo
  svoj prispevek
  v obliki absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030
  z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje
  ; | Države članice izrazijo
  svoje cilje energijske učinkovitosti
  v obliki absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje
  v skladu s prilogama IV in V k ... [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]
  . |
| | Začrtani potek iz prvega pododstavka je sestavljen iz dveletnih vmesnih ciljev, z začetkom leta 2022 in nato vsaki dve leti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   
  okvirni
  nacionalni
  prispevek k energijski
  učinkovitosti za doseganje zavezujočega
  30
  -odstotnega cilja energijske učinkovitosti Unije do leta 2030, kot je navedeno v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], na osnovi porabe primarne ali končne energije, prihrankov primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti.

(1)   
  zavezujoči
  nacionalni
  cilj energijske
  učinkovitosti za doseganje zavezujočega
  40
  -odstotnega cilja energijske učinkovitosti Unije do leta 2030, kot je navedeno v členu 1(1) in členu 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], na osnovi porabe primarne ali končne energije, prihrankov primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti
  , z linearnim začrtanim potekom za ta cilj od leta 2021 naprej;

Države članice izrazijo
  svoj prispevek
  v obliki absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030
  z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje
  ;

svoj prispevek

z linearnim začrtanim potekom za navedeni prispevek od leta 2021. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje

Države članice izrazijo
  svoje cilje energijske učinkovitosti
  v obliki absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030. Pojasnijo svojo temeljno metodologijo in uporabljene pretvorbene faktorje
  v skladu s prilogama IV in V k ... [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]
  .

svoje cilje energijske učinkovitosti

v skladu s prilogama IV in V k ... [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]

Začrtani potek iz prvega pododstavka je sestavljen iz dveletnih vmesnih ciljev, z začetkom leta 2022 in nato vsaki dve leti;

Začrtani potek iz prvega pododstavka je sestavljen iz dveletnih vmesnih ciljev, z začetkom leta 2022 in nato vsaki dve leti;

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   kumulativne prihranke energije, ki se bodo dosegli v obdobju 2021–2030 iz člena 7 o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]; | (2)   kumulativne
  dodatne
  prihranke energije, ki se bodo dosegli v obdobju 2021–2030 iz člena 7 o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti Direktive 2012/27/EU
  in pozneje
  [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   kumulativne prihranke energije, ki se bodo dosegli v obdobju 2021–2030 iz člena 7 o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761];

(2)   kumulativne
  dodatne
  prihranke energije, ki se bodo dosegli v obdobju 2021–2030 iz člena 7 o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti Direktive 2012/27/EU
  in pozneje
  [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761];

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   
  cilje
  dolgoročne
  prenove
  nacionalnega fonda stanovanjskih in
  poslovnih
  stavb (javnih
  in
  zasebnih); | (3)   
  na podlagi analize obstoječega stavbnega fonda, mejnike za leti 2030 in 2040 za
  dolgoročne
  strategije za prenovo
  nacionalnega fonda stanovanjskih in
  nestanovanjskih
  stavb
  , tako
  javnih
  kot
  zasebnih
  , za merjenje napredka pri doseganju cilja za leto 2050 v skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016
  )
  0765]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   
  cilje
  dolgoročne
  prenove
  nacionalnega fonda stanovanjskih in
  poslovnih
  stavb (javnih
  in
  zasebnih);

(3)   
  na podlagi analize obstoječega stavbnega fonda, mejnike za leti 2030 in 2040 za
  dolgoročne
  strategije za prenovo
  nacionalnega fonda stanovanjskih in
  nestanovanjskih
  stavb
  , tako
  javnih
  kot
  zasebnih
  , za merjenje napredka pri doseganju cilja za leto 2050 v skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016
  )
  0765];

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  načrtovane politike in ukrepe ter napredek v smeri preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v energetsko zelo učinkovit in brezogljičen stavbni fond, vključno z dokazi podprto oceno pričakovanega prihranka energije in širših koristi, ki se bodo dosegli od leta 2020 do leta 2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)
     
  načrtovane politike in ukrepe ter napredek v smeri preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v energetsko zelo učinkovit in brezogljičen stavbni fond, vključno z dokazi podprto oceno pričakovanega prihranka energije in širših koristi, ki se bodo dosegli od leta 2020 do leta 2030;

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 4

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   skupno tlorisno površino, ki se bo prenovila, ali enakovredne letne prihranke energije, ki se bodo dosegli od 2020 do 2030
  iz člena
  5 Direktive 2012/27/EU
  o obnovi stavb osrednje vlade
  ; | (4)   skupno tlorisno površino, ki se bo prenovila,
  in ustrezne prihranke energije, dosežene s prenovo,
  ali enakovredne letne prihranke energije, ki
  izhajajo iz alternativnega pristopa in ki
  se bodo dosegli od 2020 do 2030
  v skladu s členom
  5 Direktive 2012/27/EU
  [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   skupno tlorisno površino, ki se bo prenovila, ali enakovredne letne prihranke energije, ki se bodo dosegli od 2020 do 2030
  iz člena
  5 Direktive 2012/27/EU
  o obnovi stavb osrednje vlade
  ;

(4)   skupno tlorisno površino, ki se bo prenovila,
  in ustrezne prihranke energije, dosežene s prenovo,
  ali enakovredne letne prihranke energije, ki
  izhajajo iz alternativnega pristopa in ki
  se bodo dosegli od 2020 do 2030
  v skladu s členom
  5 Direktive 2012/27/EU
  [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]
  ;

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 4 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  ugotovljeni potencial za prihranke energije pri ogrevanju in hlajenju, vključno z rezultati celovite ocene potenciala za uporabo soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovitega ter inovativnega daljinskega ogrevanja in hlajenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)
     
  ugotovljeni potencial za prihranke energije pri ogrevanju in hlajenju, vključno z rezultati celovite ocene potenciala za uporabo soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovitega ter inovativnega daljinskega ogrevanja in hlajenja;

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 5

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5)   druge nacionalne cilje energijske učinkovitosti, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji na področjih, kot so promet,
  ogrevanje
  in
  hlajenje
  ; | (5)   druge nacionalne cilje energijske učinkovitosti, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji na področjih, kot so promet,
  predelovalna industrija ter voda
  in
  odpadna voda ali iz politik spajanja sektorjev; kot tudi učinkovitost v drugih sektorjih z visoko stopnjo potenciala za energijsko učinkovitost v celotni energetski verigi od primarne energije do končnih uporabnikov, kot so podatkovni centri
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)   druge nacionalne cilje energijske učinkovitosti, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji na področjih, kot so promet,
  ogrevanje
  in
  hlajenje
  ;

(5)   druge nacionalne cilje energijske učinkovitosti, vključno z dolgoročnimi cilji ali strategijami in sektorskimi cilji na področjih, kot so promet,
  predelovalna industrija ter voda
  in
  odpadna voda ali iz politik spajanja sektorjev; kot tudi učinkovitost v drugih sektorjih z visoko stopnjo potenciala za energijsko učinkovitost v celotni energetski verigi od primarne energije do končnih uporabnikov, kot so podatkovni centri
  ;

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 1

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   nacionalne cilje v zvezi s povečanjem diverzifikacije virov energije in oskrbe iz tretjih držav; | (1)   nacionalne cilje v zvezi s povečanjem diverzifikacije virov energije in oskrbe iz tretjih držav
  za namene povečanja trdnosti makroregionalnih, regionalnih in nacionalnih energetskih sistemov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   nacionalne cilje v zvezi s povečanjem diverzifikacije virov energije in oskrbe iz tretjih držav;

(1)   nacionalne cilje v zvezi s povečanjem diverzifikacije virov energije in oskrbe iz tretjih držav
  za namene povečanja trdnosti makroregionalnih, regionalnih in nacionalnih energetskih sistemov
  ;

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   nacionalne cilje v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav; | (2)   nacionalne cilje v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav
  , za namen povečanja odpornosti makroregionalnih, nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   nacionalne cilje v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav;

(2)   nacionalne cilje v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav
  , za namen povečanja odpornosti makroregionalnih, nacionalnih in regionalnih energetskih sistemov
  ;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 4

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   nacionalne cilje v zvezi z uvedbo domačih virov energije
  (zlasti obnovljivih virov energije)
  ; | (4)   nacionalne cilje v zvezi
  s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti
  z uvedbo
  ukrepov za energijsko učinkovitost,
  domačih
  in regionalnih obnovljivih
  virov energije
  , prilagajanja odjema in skladiščenja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   nacionalne cilje v zvezi z uvedbo domačih virov energije
  (zlasti obnovljivih virov energije)
  ;

(4)   nacionalne cilje v zvezi
  s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti
  z uvedbo
  ukrepov za energijsko učinkovitost,
  domačih
  in regionalnih obnovljivih
  virov energije
  , prilagajanja odjema in skladiščenja
  ;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 1

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   raven čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju cilja vsaj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti za leto 2030. Države članice pojasnijo uporabljeno temeljno metodologijo; | (1)   raven čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju
  okvirnega
  cilja vsaj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti za leto 2030
  , pri čemer se upošteva cilj 10-odstotne medsebojne povezanosti do leta 2020, razmere in potencial na nacionalnih in regionalnih trgih, vse vidike analiz stroškov in koristi, dejansko raven izvajanja projektov v skupnem interesu ter ukrepe za povečanje zmogljivosti, na voljo za trgovanje, v obstoječih medsebojnih povezavah;
  Države članice pojasnijo uporabljeno temeljno metodologijo
  , pri čemer upoštevajo metodologijo, ki jo predlaga Komisija
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   raven čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju cilja vsaj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti za leto 2030. Države članice pojasnijo uporabljeno temeljno metodologijo;

(1)   raven čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 ob upoštevanju
  okvirnega
  cilja vsaj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti za leto 2030
  , pri čemer se upošteva cilj 10-odstotne medsebojne povezanosti do leta 2020, razmere in potencial na nacionalnih in regionalnih trgih, vse vidike analiz stroškov in koristi, dejansko raven izvajanja projektov v skupnem interesu ter ukrepe za povečanje zmogljivosti, na voljo za trgovanje, v obstoječih medsebojnih povezavah;
  Države članice pojasnijo uporabljeno temeljno metodologijo
  , pri čemer upoštevajo metodologijo, ki jo predlaga Komisija
  ;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   ključne nacionalne cilje za infrastrukturo za prenos električne energije in plina, ki so potrebni za
  uresničevanja
  ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti strategije za energetsko unijo; | (2)   ključne nacionalne cilje za infrastrukturo za prenos
  in distribucijo
  električne energije in plina
  ter njeno posodobitev
  , ki so potrebni za
  uresničevanje
  ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti strategije za energetsko unijo
  . Za vsak načrtovan večji infrastrukturni projekt, predhodno oceno njegove združljivosti z energetsko unijo s prispevki za pet razsežnosti energetske unije, zlasti glede zanesljivosti oskrbe in konkurence
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   ključne nacionalne cilje za infrastrukturo za prenos električne energije in plina, ki so potrebni za
  uresničevanja
  ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti strategije za energetsko unijo;

(2)   ključne nacionalne cilje za infrastrukturo za prenos
  in distribucijo
  električne energije in plina
  ter njeno posodobitev
  , ki so potrebni za
  uresničevanje
  ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti strategije za energetsko unijo
  . Za vsak načrtovan večji infrastrukturni projekt, predhodno oceno njegove združljivosti z energetsko unijo s prispevki za pet razsežnosti energetske unije, zlasti glede zanesljivosti oskrbe in konkurence
  ;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 3

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   nacionalne cilje v zvezi z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot
  je
  povezovanje in spajanje trgov, vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči; | (3)   nacionalne cilje v zvezi z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot
  so povečanje prilagodljivosti sistema, predvsem z odpravo ovir za prosto oblikovanje cen,
  povezovanje in spajanje trgov
  , pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa, cenovni signali v realnem času
  , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   nacionalne cilje v zvezi z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot
  je
  povezovanje in spajanje trgov, vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči;

(3)   nacionalne cilje v zvezi z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot
  so povečanje prilagodljivosti sistema, predvsem z odpravo ovir za prosto oblikovanje cen,
  povezovanje in spajanje trgov
  , pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa, cenovni signali v realnem času
  , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči;

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  nacionalne cilje glede nediskriminatornega deleža energije iz obnovljivih virov, prilagajanja odjema in skladiščenja, tudi z združevanjem na vseh energetskih trgih ter s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)
     
  nacionalne cilje glede nediskriminatornega deleža energije iz obnovljivih virov, prilagajanja odjema in skladiščenja, tudi z združevanjem na vseh energetskih trgih ter s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 3 b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  nacionalne cilje glede zagotavljanja, da so odjemalci udeleženi v energetskem sistemu ter da imajo korist od lastne proizvodnje in novih tehnologij, tudi pametnih števcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3b)
     
  nacionalne cilje glede zagotavljanja, da so odjemalci udeleženi v energetskem sistemu ter da imajo korist od lastne proizvodnje in novih tehnologij, tudi pametnih števcev;

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 4

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   nacionalne cilje v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema
  kot tudi prožnosti energetskega sistema
  v 
  zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov
  , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči; | (4)   nacionalne cilje v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema
  , ob zagotavljanju, da se mehanizmi zmogljivosti ne uporabljajo, oziroma da je
  v 
  primerih, ko se ti mehanizmi uporabljajo zaradi zanesljivosti oskrbe, njihova uporaba čim bolj omejena
  , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   nacionalne cilje v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema
  kot tudi prožnosti energetskega sistema
  v 
  zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov
  , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči;

(4)   nacionalne cilje v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema
  , ob zagotavljanju, da se mehanizmi zmogljivosti ne uporabljajo, oziroma da je
  v 
  primerih, ko se ti mehanizmi uporabljajo zaradi zanesljivosti oskrbe, njihova uporaba čim bolj omejena
  , vključno s časovnim okvirom, kdaj bi bilo cilje treba doseči;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 1

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   nacionalne cilje in cilje financiranja za
  javne in zasebne
  raziskave ter inovacije v zvezi z energetsko unijo; po potrebi vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči. Takšni cilji bi morali biti skladni s cilji iz strategije za energetsko unijo in načrta SET. | (1)   nacionalne cilje in cilje financiranja za
  javno podporo za
  raziskave ter inovacije v zvezi z energetsko unijo
  in njenim pričakovanim učinkom vzvoda na zasebne raziskave
  ; po potrebi vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči. Takšni cilji bi morali biti skladni s cilji iz strategije za energetsko unijo in načrta SET. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   nacionalne cilje in cilje financiranja za
  javne in zasebne
  raziskave ter inovacije v zvezi z energetsko unijo; po potrebi vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči. Takšni cilji bi morali biti skladni s cilji iz strategije za energetsko unijo in načrta SET.

(1)   nacionalne cilje in cilje financiranja za
  javno podporo za
  raziskave ter inovacije v zvezi z energetsko unijo
  in njenim pričakovanim učinkom vzvoda na zasebne raziskave
  ; po potrebi vključno s časovnim okvirom, kdaj bi cilje bilo treba doseči. Takšni cilji bi morali biti skladni s cilji iz strategije za energetsko unijo in načrta SET.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   nacionalni cilji za leto 2050
  za uvedbo nizkoogljičnih
  tehnologij; | (2)   nacionalni cilji za leto 2050
  v zvezi s spodbujanjem trajnostnih
  tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   nacionalni cilji za leto 2050
  za uvedbo nizkoogljičnih
  tehnologij;

(2)   nacionalni cilji za leto 2050
  v zvezi s spodbujanjem trajnostnih
  tehnologij;

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 3

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)
     
  nacionalni cilji v zvezi s konkurenčnostjo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)
     
  nacionalni cilji v zvezi s konkurenčnostjo.

črtano

črtano

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – naslov

Člen 5 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek držav članic za določitev
  prispevkov
  na področju energije iz obnovljivih virov | Postopek držav članic za določitev
  cilja
  na področju energije iz obnovljivih virov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Postopek držav članic za določitev
  prispevkov
  na področju energije iz obnovljivih virov

prispevkov

Postopek držav članic za določitev
  cilja
  na področju energije iz obnovljivih virov

cilja

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pri določanju
  svojih prispevkov
  za svoje deleže energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030 in zadnjem letu iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(a)(2)(i), države članice upoštevajo naslednje: | 1.   Pri določanju
  svojega cilja
  za svoje deleže energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030 in zadnjem letu iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(a)(2)(i), države članice upoštevajo naslednje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pri določanju
  svojih prispevkov
  za svoje deleže energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030 in zadnjem letu iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(a)(2)(i), države članice upoštevajo naslednje:

1.   Pri določanju
  svojega cilja
  za svoje deleže energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030 in zadnjem letu iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(a)(2)(i), države članice upoštevajo naslednje:

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka d – točka i

Člen 5 – odstavek 1 – točka d – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | pravična porazdelitev uvedbe v celotni Evropski uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

pravična porazdelitev uvedbe v celotni Evropski uniji;

| (i) | pravična
  in stroškovno učinkovita
  porazdelitev uvedbe v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

(i)

pravična
  in stroškovno učinkovita
  porazdelitev uvedbe v celotni Evropski uniji;

in stroškovno učinkovita

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | osnovni delež energije iz obnovljivih virov v svoji bruto porabi končne energije, kot je določeno v členu 3(3) Direktive (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

osnovni delež energije iz obnovljivih virov v svoji bruto porabi končne energije, kot je določeno v členu 3(3) Direktive (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES];

osnovni delež energije iz obnovljivih virov v svoji bruto porabi končne energije, kot je določeno v členu 3(3) Direktive (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES];

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice skupaj zagotovijo, da
  vsota njihovih prispevkov znaša vsaj 27 % energije
  ,
  proizvedene
  iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije na ravni Unije
  do leta 2030
  . | 2.   Države članice skupaj zagotovijo, da
  se njihovi cilji do leta 2030 seštevajo tako
  ,
  da bo v linearno začrtanem poteku delež energije
  iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije na ravni Unije
  znašal vsaj 35 %
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice skupaj zagotovijo, da
  vsota njihovih prispevkov znaša vsaj 27 % energije
  ,
  proizvedene
  iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije na ravni Unije
  do leta 2030
  .

2.   Države članice skupaj zagotovijo, da
  se njihovi cilji do leta 2030 seštevajo tako
  ,
  da bo v linearno začrtanem poteku delež energije
  iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije na ravni Unije
  znašal vsaj 35 %
  .

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – naslov

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek držav članic za določitev
  prispevkov
  na področju energijske učinkovitosti | Postopek držav članic za določitev
  zavezujočega cilja
  na področju energijske učinkovitosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Postopek držav članic za določitev
  prispevkov
  na področju energijske učinkovitosti

prispevkov

Postopek držav članic za določitev
  zavezujočega cilja
  na področju energijske učinkovitosti

zavezujočega cilja

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pri določanju
  svojih okvirnih nacionalnih prispevkov k energijski
  učinkovitosti za leto 2030 in zadnje leto iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(b)(1), države članice zagotovijo, da: | 1.   Pri določanju
  svojega zavezujočega nacionalnega cilja glede energijske
  učinkovitosti za leto 2030 in zadnje leto iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(b)(1), države članice zagotovijo, da: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pri določanju
  svojih okvirnih nacionalnih prispevkov k energijski
  učinkovitosti za leto 2030 in zadnje leto iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(b)(1), države članice zagotovijo, da:

1.   Pri določanju
  svojega zavezujočega nacionalnega cilja glede energijske
  učinkovitosti za leto 2030 in zadnje leto iz obdobja, zajetega v poznejših nacionalnih načrtih, na podlagi člena 4(b)(1), države članice zagotovijo, da:

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | poraba energije Unije v letu 2020 ne presega 1 483 Mtoe primarne energije in 1 086 Mtoe končne energije, v letu 2030 pa ne presega
  1 321
  Mtoe primarne energije in
  987
  Mtoe končne energije za prvo desetletno obdobje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

poraba energije Unije v letu 2020 ne presega 1 483 Mtoe primarne energije in 1 086 Mtoe končne energije, v letu 2030 pa ne presega
  1 321
  Mtoe primarne energije in
  987
  Mtoe končne energije za prvo desetletno obdobje;

1 321

987

| (a) | poraba energije Unije v letu 2020 ne presega 1 483 Mtoe primarne energije in 1 086 Mtoe končne energije, v letu 2030 pa ne presega
  1 132
  Mtoe primarne energije in
  849
  Mtoe končne energije za prvo desetletno obdobje; |
| --- | --- |

(a)

poraba energije Unije v letu 2020 ne presega 1 483 Mtoe primarne energije in 1 086 Mtoe končne energije, v letu 2030 pa ne presega
  1 132
  Mtoe primarne energije in
  849
  Mtoe končne energije za prvo desetletno obdobje;

1 132

849

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pri določanju
  prispevkov
  iz odstavka 1 države članice lahko upoštevajo okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne in končne energije, kot so: | 2.   Pri določanju
  cilja
  iz odstavka 1 države članice lahko upoštevajo okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne in končne energije, kot so: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pri določanju
  prispevkov
  iz odstavka 1 države članice lahko upoštevajo okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne in končne energije, kot so:

2.   Pri določanju
  cilja
  iz odstavka 1 države članice lahko upoštevajo okoliščine, ki vplivajo na porabo primarne in končne energije, kot so:

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Nacionalne politike in
  ukrepi
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije | Nacionalne politike
  , ukrepi
  in
  naložbene strategije
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije |
| Države članice v skladu s Prilogo I v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih opišejo glavne obstoječe (izvedene in sprejete) ter načrtovane politike in ukrepe, zlasti za dosego ciljev iz nacionalnih načrtov, vključno z ukrepi za zagotovitev regionalnega sodelovanja in ustreznega financiranja na nacionalni
  ter regionalni
  ravni. | Države članice v skladu s Prilogo I v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih opišejo glavne obstoječe (izvedene in sprejete) ter načrtovane politike in ukrepe, zlasti za dosego ciljev iz nacionalnih načrtov, vključno z ukrepi za zagotovitev regionalnega sodelovanja in ustreznega financiranja na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni
  , vključno z uporabo programov in instrumentov Unije
  . |
| | Opisu osrednjih obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz nacionalnih načrtov se priloži splošni pregled naložb, potrebnih za uresničitev teh ciljev. |
| | Države članice energetsko učinkovitost obravnavajo kot prednostno nalogo na področju infrastrukture. Programe energetske učinkovitosti vključijo v načrtovanje infrastrukture, obnovo stavb pa uvrstijo med prednostne naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Nacionalne politike in
  ukrepi
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije

ukrepi

Nacionalne politike
  , ukrepi
  in
  naložbene strategije
  za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije

, ukrepi

naložbene strategije

Države članice v skladu s Prilogo I v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih opišejo glavne obstoječe (izvedene in sprejete) ter načrtovane politike in ukrepe, zlasti za dosego ciljev iz nacionalnih načrtov, vključno z ukrepi za zagotovitev regionalnega sodelovanja in ustreznega financiranja na nacionalni
  ter regionalni
  ravni.

ter regionalni

Države članice v skladu s Prilogo I v svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih opišejo glavne obstoječe (izvedene in sprejete) ter načrtovane politike in ukrepe, zlasti za dosego ciljev iz nacionalnih načrtov, vključno z ukrepi za zagotovitev regionalnega sodelovanja in ustreznega financiranja na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni
  , vključno z uporabo programov in instrumentov Unije
  .

, regionalni in lokalni

, vključno z uporabo programov in instrumentov Unije

Opisu osrednjih obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz nacionalnih načrtov se priloži splošni pregled naložb, potrebnih za uresničitev teh ciljev.

Opisu osrednjih obstoječih in načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz nacionalnih načrtov se priloži splošni pregled naložb, potrebnih za uresničitev teh ciljev.

Države članice energetsko učinkovitost obravnavajo kot prednostno nalogo na področju infrastrukture. Programe energetske učinkovitosti vključijo v načrtovanje infrastrukture, obnovo stavb pa uvrstijo med prednostne naložbe.

Države članice energetsko učinkovitost obravnavajo kot prednostno nalogo na področju infrastrukture. Programe energetske učinkovitosti vključijo v načrtovanje infrastrukture, obnovo stavb pa uvrstijo med prednostne naložbe.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice ob predložitvi nacionalnih načrtov ali na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij opišejo, v skladu s strukturo in formatom iz Priloge I, trenutno stanje vsake izmed petih razsežnosti energetske unije, vključno za energetski sistem ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme. Države članice prav tako predstavijo in opišejo projekcije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije za prvo desetletno obdobje vsaj do leta
  2040
  (vključno z letom 2030), za katere se pričakuje, da bodo izvirale iz obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov. | 1.   Države članice ob predložitvi nacionalnih načrtov ali na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij opišejo, v skladu s strukturo in formatom iz Priloge I, trenutno stanje vsake izmed petih razsežnosti energetske unije, vključno za energetski sistem ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme. Države članice prav tako predstavijo in opišejo projekcije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije za prvo desetletno obdobje vsaj do leta
  2030
  (vključno z letom 2030), za katere se pričakuje, da bodo izvirale iz obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov.
  Države članice objavijo predpostavke, parametre in metodologije, uporabljene za projekcije in scenarije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice ob predložitvi nacionalnih načrtov ali na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij opišejo, v skladu s strukturo in formatom iz Priloge I, trenutno stanje vsake izmed petih razsežnosti energetske unije, vključno za energetski sistem ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme. Države članice prav tako predstavijo in opišejo projekcije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije za prvo desetletno obdobje vsaj do leta
  2040
  (vključno z letom 2030), za katere se pričakuje, da bodo izvirale iz obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov.

1.   Države članice ob predložitvi nacionalnih načrtov ali na podlagi zadnjih razpoložljivih informacij opišejo, v skladu s strukturo in formatom iz Priloge I, trenutno stanje vsake izmed petih razsežnosti energetske unije, vključno za energetski sistem ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme. Države članice prav tako predstavijo in opišejo projekcije za vsako izmed petih razsežnosti energetske unije za prvo desetletno obdobje vsaj do leta
  2030
  (vključno z letom 2030), za katere se pričakuje, da bodo izvirale iz obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov.
  Države članice objavijo predpostavke, parametre in metodologije, uporabljene za projekcije in scenarije.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka a

Člen 8 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vplivov na razvoj energetskega sistema ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030) v okviru načrtovanih politik in ukrepov, vključno s primerjavo s projekcijami, temelječimi na obstoječih (izvedenih in sprejetih) politikah in ukrepih iz odstavka 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vplivov na razvoj energetskega sistema ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030) v okviru načrtovanih politik in ukrepov, vključno s primerjavo s projekcijami, temelječimi na obstoječih (izvedenih in sprejetih) politikah in ukrepih iz odstavka 1;

| (a) | vplivov na razvoj energetskega sistema ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030) v okviru načrtovanih politik in ukrepov, vključno s primerjavo s projekcijami, temelječimi na obstoječih (izvedenih in sprejetih) politikah in ukrepih iz odstavka 1
  . To bi moralo zajemati oceno sinergij, doseženih s sektorskim spajanjem, digitalizacijo in izboljšanjem tržne zasnove, pa tudi koristi v smislu kakovosti zraka in zanesljivosti oskrbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

vplivov na razvoj energetskega sistema ter emisije toplogrednih plinov in odvzeme za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2040 (vključno z letom 2030) v okviru načrtovanih politik in ukrepov, vključno s primerjavo s projekcijami, temelječimi na obstoječih (izvedenih in sprejetih) politikah in ukrepih iz odstavka 1
  . To bi moralo zajemati oceno sinergij, doseženih s sektorskim spajanjem, digitalizacijo in izboljšanjem tržne zasnove, pa tudi koristi v smislu kakovosti zraka in zanesljivosti oskrbe
  ;

. To bi moralo zajemati oceno sinergij, doseženih s sektorskim spajanjem, digitalizacijo in izboljšanjem tržne zasnove, pa tudi koristi v smislu kakovosti zraka in zanesljivosti oskrbe

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

Člen 8 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | makroekonomskih, okoljskih in družbenih vplivov načrtovanih politik in ukrepov iz člena 7, podrobneje določenih v Prilogi I, ter njihovih vplivov na znanja in spretnosti, in sicer za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030, vključno s primerjavo s projekcijami
  na podlagi
  obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov iz odstavka 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

makroekonomskih, okoljskih in družbenih vplivov načrtovanih politik in ukrepov iz člena 7, podrobneje določenih v Prilogi I, ter njihovih vplivov na znanja in spretnosti, in sicer za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030, vključno s primerjavo s projekcijami
  na podlagi
  obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov iz odstavka 1;

na podlagi

| (b) | makroekonomskih,
  zdravstvenih,
  okoljskih in družbenih vplivov
  posameznih in skupnih
  načrtovanih politik in ukrepov iz člena 7, podrobneje določenih v Prilogi I, ter njihovih vplivov na znanja in spretnosti, in sicer za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030, vključno s primerjavo s projekcijami obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov iz odstavka 1
  . Metodologija, uporabljena za oceno teh vplivov, se objavi, spodbuja pa se tudi uporaba analize stroškov in koristi
  ; |
| --- | --- |

(b)

makroekonomskih,
  zdravstvenih,
  okoljskih in družbenih vplivov
  posameznih in skupnih
  načrtovanih politik in ukrepov iz člena 7, podrobneje določenih v Prilogi I, ter njihovih vplivov na znanja in spretnosti, in sicer za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030, vključno s primerjavo s projekcijami obstoječih (izvedenih in sprejetih) politik in ukrepov iz odstavka 1
  . Metodologija, uporabljena za oceno teh vplivov, se objavi, spodbuja pa se tudi uporaba analize stroškov in koristi
  ;

zdravstvenih,

posameznih in skupnih

. Metodologija, uporabljena za oceno teh vplivov, se objavi, spodbuja pa se tudi uporaba analize stroškov in koristi

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka c

Člen 8 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | medsebojnih vplivov med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike in med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030. Projekcije v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, infrastrukturo in povezovanjem trgov so povezane s stabilnimi scenariji za energijsko učinkovitost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

medsebojnih vplivov med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike in med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030. Projekcije v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, infrastrukturo in povezovanjem trgov so povezane s stabilnimi scenariji za energijsko učinkovitost.

| (c) | medsebojnih vplivov med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike in med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030.
  Ocena vključuje kvantitativno ali kvalitativno ovrednotenje vseh dokumentiranih interakcij med nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi Unije na področju podnebja in energetske politike.
  Projekcije v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, infrastrukturo in povezovanjem trgov so povezane s stabilnimi scenariji za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(c)

medsebojnih vplivov med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike in med obstoječimi (izvedenimi in sprejetimi) ter načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti za prvo desetletno obdobje vsaj do leta 2030.
  Ocena vključuje kvantitativno ali kvalitativno ovrednotenje vseh dokumentiranih interakcij med nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi Unije na področju podnebja in energetske politike.
  Projekcije v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, infrastrukturo in povezovanjem trgov so povezane s stabilnimi scenariji za energijsko učinkovitost.

Ocena vključuje kvantitativno ali kvalitativno ovrednotenje vseh dokumentiranih interakcij med nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi Unije na področju podnebja in energetske politike.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | načina, kako s posameznimi in skupnimi obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi poleg javnega financiranja privabljati zasebne naložbe, potrebne za izvajanje teh politik in ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

načina, kako s posameznimi in skupnimi obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi poleg javnega financiranja privabljati zasebne naložbe, potrebne za izvajanje teh politik in ukrepov.

načina, kako s posameznimi in skupnimi obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi poleg javnega financiranja privabljati zasebne naložbe, potrebne za izvajanje teh politik in ukrepov.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Osnutki celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov | Osnutki celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov |
| 1.   Do 1.
  januarja
  2018
  in potem vsakih deset let države članice pripravijo
  in Komisiji
  predložijo osnutke celovitih nacionalnih energetskih
  in
  podnebnih načrtov
  iz člena 3(1). | 1.   Do 1.
  junija
  2018
  vsaka država članica pripravi
  in Komisiji
  predloži osnutek svojega prvega celovitega nacionalnega energetskega
  in
  podnebnega načrta
  iz člena 3(1).
  Do 1. januarja 2023 vsaka država članica pripravi in Komisiji predloži osnutek drugega načrta, nato pa vsakih pet let osnutek poznejših načrtov. |
| 2.   Komisija
  lahko
  v skladu s členom 28
  državam članicam izda priporočila o osnutkih načrtov. Navedena priporočila vsebujejo zlasti
  : | 2.   Komisija
  osnutke načrtov oceni in izda priporočila za posamezne države članice
  v skladu s členom 28
  najpozneje tri mesece pred rokom za predložitev načrta, navedenega v členu 3(1), da
  : |
| (a) | raven ambicioznosti ciljev in prispevkov z vidika skupnega doseganja ciljev
  energetske unije
  in zlasti ciljev Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

Osnutki celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

Osnutki celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

1.   Do 1.
  januarja
  2018
  in potem vsakih deset let države članice pripravijo
  in Komisiji
  predložijo osnutke celovitih nacionalnih energetskih
  in
  podnebnih načrtov
  iz člena 3(1).

1.   Do 1.
  junija
  2018
  vsaka država članica pripravi
  in Komisiji
  predloži osnutek svojega prvega celovitega nacionalnega energetskega
  in
  podnebnega načrta
  iz člena 3(1).
  Do 1. januarja 2023 vsaka država članica pripravi in Komisiji predloži osnutek drugega načrta, nato pa vsakih pet let osnutek poznejših načrtov.

2.   Komisija
  lahko
  v skladu s členom 28
  državam članicam izda priporočila o osnutkih načrtov. Navedena priporočila vsebujejo zlasti
  :

2.   Komisija
  osnutke načrtov oceni in izda priporočila za posamezne države članice
  v skladu s členom 28
  najpozneje tri mesece pred rokom za predložitev načrta, navedenega v členu 3(1), da
  :

(a)

raven ambicioznosti ciljev in prispevkov z vidika skupnega doseganja ciljev
  energetske unije
  in zlasti ciljev Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost
  ;

raven ambicioznosti ciljev in prispevkov z vidika skupnega doseganja ciljev

in zlasti ciljev Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost

| (a) | zagotovi, da bodo države članice skupaj dosegle cilje vseh razsežnosti
  energetske unije; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da bodo države članice skupaj dosegle cilje vseh razsežnosti
  energetske unije;

zagotovi, da bodo države članice skupaj dosegle cilje vseh razsežnosti

| (aa) | zagotovi, da bodo države članice dosegale nacionalne cilje; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

zagotovi, da bodo države članice dosegale nacionalne cilje;

zagotovi, da bodo države članice dosegale nacionalne cilje;

| (b) | politike
  in ukrepe, ki
  se nanašajo na cilje na ravni držav članic
  in
  Unije ter druge politike in ukrepe
  s potencialnim čezmejnim pomenom; |
| --- | --- |

(b)

politike
  in ukrepe, ki
  se nanašajo na cilje na ravni držav članic
  in
  Unije ter druge politike in ukrepe
  s potencialnim čezmejnim pomenom;

politike

se nanašajo na cilje na ravni držav članic

Unije ter druge politike in ukrepe

| (b) | izboljša posamezne obstoječe in načrtovane politike
  in ukrepe, ki
  jih vsebujejo nacionalni energetski
  in
  podnebni načrti, tudi tiste
  s potencialnim čezmejnim pomenom; |
| --- | --- |

(b)

izboljša posamezne obstoječe in načrtovane politike
  in ukrepe, ki
  jih vsebujejo nacionalni energetski
  in
  podnebni načrti, tudi tiste
  s potencialnim čezmejnim pomenom;

izboljša posamezne obstoječe in načrtovane politike

jih vsebujejo nacionalni energetski

podnebni načrti, tudi tiste

| (ba) | predlaga sprejetje dodatnih politik in ukrepov v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

predlaga sprejetje dodatnih politik in ukrepov v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih;

predlaga sprejetje dodatnih politik in ukrepov v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih;

| (c) | interakcije med obstoječimi
  (
  izvedenimi
  in
  načrtovanimi
  )
  politikami
  in
  ukrepi
  ,
  vključenimi
  v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije
  ter doslednost teh politik in ukrepov |
| --- | --- |

(c)

interakcije med obstoječimi
  (
  izvedenimi
  in
  načrtovanimi
  )
  politikami
  in
  ukrepi
  ,
  vključenimi
  v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije
  ter doslednost teh politik in ukrepov

interakcije med obstoječimi

izvedenimi

načrtovanimi

politikami

ukrepi

vključenimi

ter doslednost teh politik in ukrepov

| (c) | zagotovi doslednost obstoječih
  (
  izvedenih
  in
  načrtovanih
  )
  in načrtovanih politik
  in
  ukrepov
  ,
  vključenih
  v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi doslednost obstoječih
  (
  izvedenih
  in
  načrtovanih
  )
  in načrtovanih politik
  in
  ukrepov
  ,
  vključenih
  v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije;

zagotovi doslednost obstoječih

izvedenih

načrtovanih

in načrtovanih politik

ukrepov

vključenih

| (ca) | zagotovi skladnost naložbenih strategij in instrumentov s politikami in ukrepi držav članic, predvidenih za uresničitev ustreznih ciljev; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

zagotovi skladnost naložbenih strategij in instrumentov s politikami in ukrepi držav članic, predvidenih za uresničitev ustreznih ciljev;

zagotovi skladnost naložbenih strategij in instrumentov s politikami in ukrepi držav članic, predvidenih za uresničitev ustreznih ciljev;

3.   Države članice pri pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v največji meri upoštevajo vsa priporočila Komisije.

3.   Države članice pri pripravi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v največji meri upoštevajo vsa priporočila Komisije.
  Kadar se stališče zadevne države članice razhaja s priporočilom Komisije, država članica zagotovi in objavi utemeljitev svojega stališča.

3a.
     
  Države članice objavijo osnutke načrtov iz odstavka 1.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Brez poseganja v katere koli zahteve iz zakonodaje Unije države članice zagotovijo, da ima javnost zgodaj in učinkovito možnost sodelovati pri pripravi osnutkov načrtov iz člena 9
  , pri predložitvi Komisiji pa osnutkom celovitih nacionalnih energetskih
  in
  podnebnih načrtov priložijo povzetek mnenja javnosti.
  Če
  je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES
  se
  za posvetovanja, opravljena v skladu
  z 
  navedeno direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe
  . | Brez poseganja v katere koli zahteve iz zakonodaje Unije države članice zagotovijo, da ima javnost zgodaj in učinkovito možnost sodelovati pri pripravi osnutkov načrtov iz člena 9 in
  dolgoročnih strategij iz člena 14,
  če
  so vse možnosti odprte in če
  se
  lahko vzpostavi dejansko posvetovanje
  z 
  javnostjo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Brez poseganja v katere koli zahteve iz zakonodaje Unije države članice zagotovijo, da ima javnost zgodaj in učinkovito možnost sodelovati pri pripravi osnutkov načrtov iz člena 9
  , pri predložitvi Komisiji pa osnutkom celovitih nacionalnih energetskih
  in
  podnebnih načrtov priložijo povzetek mnenja javnosti.
  Če
  je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES
  se
  za posvetovanja, opravljena v skladu
  z 
  navedeno direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe
  .

, pri predložitvi Komisiji pa osnutkom celovitih nacionalnih energetskih

podnebnih načrtov priložijo povzetek mnenja javnosti.

je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES

za posvetovanja, opravljena v skladu

navedeno direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe

Brez poseganja v katere koli zahteve iz zakonodaje Unije države članice zagotovijo, da ima javnost zgodaj in učinkovito možnost sodelovati pri pripravi osnutkov načrtov iz člena 9 in
  dolgoročnih strategij iz člena 14,
  če
  so vse možnosti odprte in če
  se
  lahko vzpostavi dejansko posvetovanje
  z 
  javnostjo
  .

dolgoročnih strategij iz člena 14,

so vse možnosti odprte in če

lahko vzpostavi dejansko posvetovanje

javnostjo

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice določijo razumne roke, ki omogočajo dovolj časa za obveščanje javnosti, da se bo lahko pripravila in dejansko sodelovala v različnih fazah načrtovanja. Države članice ustrezno upoštevajo enakopravno sodelovanje in zagotovijo, da je javnost obveščena bodisi z javnimi obvestili bodisi na druge primerne načine, kot so elektronski mediji, če so na voljo, o vseh praktičnih ureditvah v zvezi z njenim sodelovanjem ter da lahko dostopa do vseh relevantnih dokumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice določijo razumne roke, ki omogočajo dovolj časa za obveščanje javnosti, da se bo lahko pripravila in dejansko sodelovala v različnih fazah načrtovanja. Države članice ustrezno upoštevajo enakopravno sodelovanje in zagotovijo, da je javnost obveščena bodisi z javnimi obvestili bodisi na druge primerne načine, kot so elektronski mediji, če so na voljo, o vseh praktičnih ureditvah v zvezi z njenim sodelovanjem ter da lahko dostopa do vseh relevantnih dokumentov.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 b (novo)

Člen 10 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Države članice osnutku in končnemu celovitemu nacionalnemu energetskemu in podnebnemu načrtu ter dolgoročnim strategijam, ki jih predložijo Komisiji, priložijo povzetek mnenja javnosti in načina, kako je bilo upoštevano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Države članice osnutku in končnemu celovitemu nacionalnemu energetskemu in podnebnemu načrtu ter dolgoročnim strategijam, ki jih predložijo Komisiji, priložijo povzetek mnenja javnosti in načina, kako je bilo upoštevano.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 c (novo)

Člen 10 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Če je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES se za posvetovanja, opravljena v skladu s to direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Če je možno uporabiti določbe Direktive 2001/42/ES se za posvetovanja, opravljena v skladu s to direktivo, šteje, da izpolnjujejo tudi obveznosti javnega posvetovanja iz te uredbe.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 d (novo)

Člen 10 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Pri izvajanju tega člena države članice omejijo upravno zapletenost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1d.
     
  Pri izvajanju tega člena države članice omejijo upravno zapletenost.

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a |
| | Platforma za podnebni in energetski dialog na več ravneh |
| | 1.
     
  Države članice v duhu partnerstva vzpostavijo stalno platformo za podnebni in energetski dialog na več ravneh, da bi podprle dejavno udeležbo lokalnih organov, organizacij civilne družbe, poslovne skupnosti, vlagateljev, vseh drugih pomembnih deležnikov in širše javnosti pri upravljanju energetskega prehoda. |
| | 2.
     
  Države članice v okviru svojih platform za podnebni in energetski dialog predložijo različne možnosti in scenarije, predvidene za kratko-, srednje- in dolgoročne energetske in podnebne politike, skupaj z analizo stroškov in koristi za vsako možnost. Platforme za podnebni in energetski dialog so forumi za razpravo in pripravo načrtov, strategij in poročil v skladu s členom 10. |
| | 3.
     
  Države članice zagotovijo, da se platformam za podnebni in energetski dialog namenijo ustrezni človeški viri in finančna sredstva ter da delujejo na pregleden način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Člen 10a

Platforma za podnebni in energetski dialog na več ravneh

Platforma za podnebni in energetski dialog na več ravneh

1.
     
  Države članice v duhu partnerstva vzpostavijo stalno platformo za podnebni in energetski dialog na več ravneh, da bi podprle dejavno udeležbo lokalnih organov, organizacij civilne družbe, poslovne skupnosti, vlagateljev, vseh drugih pomembnih deležnikov in širše javnosti pri upravljanju energetskega prehoda.

2.
     
  Države članice v okviru svojih platform za podnebni in energetski dialog predložijo različne možnosti in scenarije, predvidene za kratko-, srednje- in dolgoročne energetske in podnebne politike, skupaj z analizo stroškov in koristi za vsako možnost. Platforme za podnebni in energetski dialog so forumi za razpravo in pripravo načrtov, strategij in poročil v skladu s členom 10.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da se platformam za podnebni in energetski dialog namenijo ustrezni človeški viri in finančna sredstva ter da delujejo na pregleden način.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Regionalno sodelovanje | Makroregionalno in
  regionalno sodelovanje |
| 1.   Države članice medsebojno sodelujejo na regionalni ravni, da učinkovito dosegajo cilje
  in prispevke
  iz svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. | 1.   Države članice medsebojno sodelujejo na
  makroregionalni in
  regionalni ravni,
  pri čemer se kar najbolj upoštevajo vse obstoječe in potencialne oblike sodelovanja,
  da učinkovito dosegajo cilje iz svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. |
| 2.   Države članice dovolj zgodaj pred predložitvijo osnutkov celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Komisiji v skladu s členom 9(1) opredelijo priložnosti za regionalno sodelovanje in se posvetujejo s sosednjimi državami članicami ter drugimi državami članicami, ki izkažejo interes. Države članice v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov predstavijo rezultate takšnega regionalnega posvetovanja, vključno, kadar je ustrezno, z obrazložitvijo, kako so bile upoštevane pripombe. | 2.   Države članice dovolj zgodaj pred predložitvijo osnutkov celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Komisiji v skladu s členom 9(1) opredelijo priložnosti za
  makroregionalno in
  regionalno sodelovanje
  , pri čemer upoštevajo obstoječe makroregionalne oblike sodelovanja, predvsem načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu z energijo (BEMIP), povezanost Srednje
  in
  Jugovzhodne Evrope s plinovodi (CESEC), srednje-zahodni regionalni energetski trg (CWREM), pobudo severnomorskih držav za priobalno omrežje (NSCOGI) in evro-sredozemsko partnerstvo, ter
  se posvetujejo s sosednjimi državami članicami ter drugimi državami članicami, ki izkažejo interes
  , v skladu z določbami Direktive 2011/92/EU in Konvencijo iz Espooja
  . Države članice v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov predstavijo rezultate takšnega regionalnega posvetovanja, vključno, kadar je ustrezno, z obrazložitvijo, kako so bile upoštevane pripombe.
  Pri makroregionalnem sodelovanju se države članice dogovorijo o strukturi upravljanja, ki omogoča srečanje na ministrski ravni in vsaj enkrat letno. |
| | 2a.
     
  Komisija na zahtevo dveh ali več držav članic omogoči skupno pripravo nekaterih delov nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, med drugim z vzpostavitvijo okvira, ki to omogoča. Kadar so države članice vključene v makroregionalno ali regionalno sodelovanje, v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov objavijo rezultate in jih predložijo Komisiji. Rezultati takšnega makroregionalnega ali regionalnega sodelovanja lahko nadomestijo enakovredne dele ustreznih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. |
| | 2b.
     
  Z namenom spodbujanja integracije trga in stroškovno učinkovitih politik Komisija opredeli priložnosti za mekroregionalno ali regionalno sodelovanje v okviru ene ali več od petih razsežnosti energetske unije in v skladu s tem členom ter na podlagi dolgoročne vizije, ki temelji na obstoječih trnih pogojih. Na podlagi teh priložnosti lahko Komisija v skladu s členom 28 državam članicam izda priporočila, da se omogoči učinkovito sodelovanje, partnerstvo in posvetovanja. |
| 3.   Komisija spodbuja sodelovanje in posvetovanje med državami članicami v zvezi s osnutki načrtov, ki so ji bili predloženi v skladu s členom 9, in sicer z vidika njihovega dokončanja. | 3.   Komisija spodbuja sodelovanje in posvetovanje med državami članicami v zvezi z osnutki načrtov, ki so ji bili predloženi v skladu s členom 9, in sicer z vidika njihovega dokončanja. |
| 4.   Države članice v končnih celovitih energetskih in podnebnih načrtih v skladu z odstavkoma 2 in 3 upoštevajo pripombe drugih držav članic in pojasnijo, kako so bile takšne pripombe upoštevane. | 4.   Države članice v končnih celovitih energetskih in podnebnih načrtih v skladu z odstavkoma 2 in 3 upoštevajo pripombe drugih držav članic in pojasnijo, kako so bile takšne pripombe upoštevane. |
| 5.   Države članice za namene iz odstavka 1 nadaljujejo s sodelovanjem na
  regionalni
  ravni pri izvajanju politik in ukrepov iz svojih načrtov. | 5.   Države članice za namene iz odstavka 1 nadaljujejo s sodelovanjem na
  makroregionalni
  ravni pri izvajanju politik in ukrepov iz svojih načrtov. |
| | 5a.
     
  Države članice preučijo tudi možnost sodelovanja s pogodbenicami energetske skupnosti in tretjimi državami, ki so del Evropskega gospodarskega prostora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11

Člen 11

Regionalno sodelovanje

Makroregionalno in
  regionalno sodelovanje

Makroregionalno in

1.   Države članice medsebojno sodelujejo na regionalni ravni, da učinkovito dosegajo cilje
  in prispevke
  iz svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov.

1.   Države članice medsebojno sodelujejo na
  makroregionalni in
  regionalni ravni,
  pri čemer se kar najbolj upoštevajo vse obstoječe in potencialne oblike sodelovanja,
  da učinkovito dosegajo cilje iz svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov.

2.   Države članice dovolj zgodaj pred predložitvijo osnutkov celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Komisiji v skladu s členom 9(1) opredelijo priložnosti za regionalno sodelovanje in se posvetujejo s sosednjimi državami članicami ter drugimi državami članicami, ki izkažejo interes. Države članice v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov predstavijo rezultate takšnega regionalnega posvetovanja, vključno, kadar je ustrezno, z obrazložitvijo, kako so bile upoštevane pripombe.

2.   Države članice dovolj zgodaj pred predložitvijo osnutkov celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov Komisiji v skladu s členom 9(1) opredelijo priložnosti za
  makroregionalno in
  regionalno sodelovanje
  , pri čemer upoštevajo obstoječe makroregionalne oblike sodelovanja, predvsem načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu z energijo (BEMIP), povezanost Srednje
  in
  Jugovzhodne Evrope s plinovodi (CESEC), srednje-zahodni regionalni energetski trg (CWREM), pobudo severnomorskih držav za priobalno omrežje (NSCOGI) in evro-sredozemsko partnerstvo, ter
  se posvetujejo s sosednjimi državami članicami ter drugimi državami članicami, ki izkažejo interes
  , v skladu z določbami Direktive 2011/92/EU in Konvencijo iz Espooja
  . Države članice v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov predstavijo rezultate takšnega regionalnega posvetovanja, vključno, kadar je ustrezno, z obrazložitvijo, kako so bile upoštevane pripombe.
  Pri makroregionalnem sodelovanju se države članice dogovorijo o strukturi upravljanja, ki omogoča srečanje na ministrski ravni in vsaj enkrat letno.

2a.
     
  Komisija na zahtevo dveh ali več držav članic omogoči skupno pripravo nekaterih delov nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, med drugim z vzpostavitvijo okvira, ki to omogoča. Kadar so države članice vključene v makroregionalno ali regionalno sodelovanje, v osnutkih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov objavijo rezultate in jih predložijo Komisiji. Rezultati takšnega makroregionalnega ali regionalnega sodelovanja lahko nadomestijo enakovredne dele ustreznih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov.

2b.
     
  Z namenom spodbujanja integracije trga in stroškovno učinkovitih politik Komisija opredeli priložnosti za mekroregionalno ali regionalno sodelovanje v okviru ene ali več od petih razsežnosti energetske unije in v skladu s tem členom ter na podlagi dolgoročne vizije, ki temelji na obstoječih trnih pogojih. Na podlagi teh priložnosti lahko Komisija v skladu s členom 28 državam članicam izda priporočila, da se omogoči učinkovito sodelovanje, partnerstvo in posvetovanja.

3.   Komisija spodbuja sodelovanje in posvetovanje med državami članicami v zvezi s osnutki načrtov, ki so ji bili predloženi v skladu s členom 9, in sicer z vidika njihovega dokončanja.

3.   Komisija spodbuja sodelovanje in posvetovanje med državami članicami v zvezi z osnutki načrtov, ki so ji bili predloženi v skladu s členom 9, in sicer z vidika njihovega dokončanja.

4.   Države članice v končnih celovitih energetskih in podnebnih načrtih v skladu z odstavkoma 2 in 3 upoštevajo pripombe drugih držav članic in pojasnijo, kako so bile takšne pripombe upoštevane.

4.   Države članice v končnih celovitih energetskih in podnebnih načrtih v skladu z odstavkoma 2 in 3 upoštevajo pripombe drugih držav članic in pojasnijo, kako so bile takšne pripombe upoštevane.

5.   Države članice za namene iz odstavka 1 nadaljujejo s sodelovanjem na
  regionalni
  ravni pri izvajanju politik in ukrepov iz svojih načrtov.

5.   Države članice za namene iz odstavka 1 nadaljujejo s sodelovanjem na
  makroregionalni
  ravni pri izvajanju politik in ukrepov iz svojih načrtov.

5a.
     
  Države članice preučijo tudi možnost sodelovanja s pogodbenicami energetske skupnosti in tretjimi državami, ki so del Evropskega gospodarskega prostora.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija oceni celovite nacionalne energetske in podnebne načrte
  ter njihove posodobitve
  , kot so priglašeni v skladu s 
  členoma
  3
  in 13
  . Zlasti oceni ali: | Komisija oceni celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, kot so priglašeni v skladu s 
  členom
  3. Zlasti oceni ali: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija oceni celovite nacionalne energetske in podnebne načrte
  ter njihove posodobitve
  , kot so priglašeni v skladu s 
  členoma
  3
  in 13
  . Zlasti oceni ali:

ter njihove posodobitve

členoma

in 13

Komisija oceni celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, kot so priglašeni v skladu s 
  členom
  3. Zlasti oceni ali:

členom

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | cilji
  in prispevki
  zadostujejo za skupno uresničevanje ciljev energetske unije, v prvem desetletnem obdobju pa še posebej ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

cilji
  in prispevki
  zadostujejo za skupno uresničevanje ciljev energetske unije, v prvem desetletnem obdobju pa še posebej ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030;

in prispevki

| (a) | cilji zadostujejo za skupno uresničevanje ciljev energetske unije, v prvem desetletnem obdobju pa še posebej ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030; |
| --- | --- |

(a)

cilji zadostujejo za skupno uresničevanje ciljev energetske unije, v prvem desetletnem obdobju pa še posebej ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | obstoječe in predvidene politike ter ukrepi in z njimi povezane naložbene strategije zadostujejo za doseganje nacionalnih ciljev iz člena 4; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

obstoječe in predvidene politike ter ukrepi in z njimi povezane naložbene strategije zadostujejo za doseganje nacionalnih ciljev iz člena 4;

obstoječe in predvidene politike ter ukrepi in z njimi povezane naložbene strategije zadostujejo za doseganje nacionalnih ciljev iz člena 4;

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | črtano |
| Posodobitev celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov | |
| 1.
     
  Do 1. januarja 2023 in potem vsakih deset let države članice Komisiji predložijo osnutke posodobljenih zadnjih priglašenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz člena 3 ali Komisiji potrdijo, da načrti ostajajo veljavni. | |
| 2.
     
  Do 1. januarja 2024 in potem vsakih deset let države članice Komisiji priglasijo posodobljene zadnje priglašene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte iz člena 3, razen če so v skladu z odstavkom 1 tega člena potrdile, da načrti ostajajo veljavni. | |
| 3.
     
  Države članice spremenijo samo cilje in prispevke iz posodobitve iz odstavka 2, da se odrazi povečana ambicioznost v primerjavi z zadnjim priglašenim celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom. | |
| 4.
     
  Države članice si v posodobljenih načrtih prizadevajo za ublažitev vseh škodljivih okoljskih vplivov, ki kot del celovitega poročanja na podlagi členov 15 do 22 postanejo očitni. | |
| 5.
     
  Pri pripravi posodobitev iz odstavka 2 tega člena države članice upoštevajo zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra. | |
| 6.
     
  Postopki iz člena 9(2) in člena 11 se uporabljajo za pripravo in oceno posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

črtano

črtano

Posodobitev celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

Posodobitev celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

1.
     
  Do 1. januarja 2023 in potem vsakih deset let države članice Komisiji predložijo osnutke posodobljenih zadnjih priglašenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov iz člena 3 ali Komisiji potrdijo, da načrti ostajajo veljavni.

2.
     
  Do 1. januarja 2024 in potem vsakih deset let države članice Komisiji priglasijo posodobljene zadnje priglašene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte iz člena 3, razen če so v skladu z odstavkom 1 tega člena potrdile, da načrti ostajajo veljavni.

3.
     
  Države članice spremenijo samo cilje in prispevke iz posodobitve iz odstavka 2, da se odrazi povečana ambicioznost v primerjavi z zadnjim priglašenim celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom.

4.
     
  Države članice si v posodobljenih načrtih prizadevajo za ublažitev vseh škodljivih okoljskih vplivov, ki kot del celovitega poročanja na podlagi členov 15 do 22 postanejo očitni.

5.
     
  Pri pripravi posodobitev iz odstavka 2 tega člena države članice upoštevajo zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra.

6.
     
  Postopki iz člena 9(2) in člena 11 se uporabljajo za pripravo in oceno posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje 3 – naslov

Poglavje 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 a (novo)

Člen 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 13a




  Skladnost s splošnimi podnebnimi cilji




  Komisija do 1. julija 2018 predloži poročilo o preostalem svetovnem ogljičnem proračunu, ki je skladen s prizadevanji za omejitev dviga temperature močno pod 2 oC, natančneje na 1,5  oC, v primerjavi s predindustrijsko ravnjo, ter objavi analizo pravičnega deleža Unije za leto 2050 in leto 2100. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13a

Skladnost s splošnimi podnebnimi cilji

Komisija do 1. julija 2018 predloži poročilo o preostalem svetovnem ogljičnem proračunu, ki je skladen s prizadevanji za omejitev dviga temperature močno pod 2 oC, natančneje na 1,5  oC, v primerjavi s predindustrijsko ravnjo, ter objavi analizo pravičnega deleža Unije za leto 2050 in leto 2100.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 14 | Člen 14 |
| Dolgoročne
  strategije za nizke emisije | Dolgoročne
  podnebne in energetske strategije |
| 1.   Države članice
  pripravijo in
  do 1. januarja
  2020
  , potem pa vsakih
  deset
  let,
  Komisiji poročajo o svojih dolgoročnih strategijah za nizke emisije
  za naslednjih
  petdeset
  let, da
  prispevajo
  k: | 1.   Države članice
  in Komisija v imenu Unije
  do 1. januarja
  2019
  , potem pa vsakih
  pet
  let,
  sprejmejo dolgoročne podnebne in energetske strategije
  za naslednjih
  trideset
  let, da
  bi prispevale
  k: |
| (a) | izpolnjevanju zavez Unije in držav članic iz UNFCCC in Pariškega sporazuma za zmanjšanje antropogenih emisij toplogrednih plinov in povečanje odvzemanja po ponorih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 14

Člen 14

Dolgoročne
  strategije za nizke emisije

strategije za nizke emisije

Dolgoročne
  podnebne in energetske strategije

podnebne in energetske strategije

1.   Države članice
  pripravijo in
  do 1. januarja
  2020
  , potem pa vsakih
  deset
  let,
  Komisiji poročajo o svojih dolgoročnih strategijah za nizke emisije
  za naslednjih
  petdeset
  let, da
  prispevajo
  k:

1.   Države članice
  in Komisija v imenu Unije
  do 1. januarja
  2019
  , potem pa vsakih
  pet
  let,
  sprejmejo dolgoročne podnebne in energetske strategije
  za naslednjih
  trideset
  let, da
  bi prispevale
  k:

(a)

izpolnjevanju zavez Unije in držav članic iz UNFCCC in Pariškega sporazuma za zmanjšanje antropogenih emisij toplogrednih plinov in povečanje odvzemanja po ponorih;

| (a) | izpolnjevanju zavez Unije in držav članic iz UNFCCC in Pariškega sporazuma za zmanjšanje antropogenih emisij toplogrednih plinov in povečanje odvzemanja po ponorih
  v obdobju desetih let
  ; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjevanju zavez Unije in držav članic iz UNFCCC in Pariškega sporazuma za zmanjšanje antropogenih emisij toplogrednih plinov in povečanje odvzemanja po ponorih
  v obdobju desetih let
  ;

v obdobju desetih let

| (b) | izpolnjevanju cilja zadržanja povečanja povprečne svetovne temperature občutno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev porasta temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjevanju cilja zadržanja povečanja povprečne svetovne temperature občutno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev porasta temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi;

o

o

| (b) | izpolnjevanju cilja zadržanja povečanja povprečne svetovne temperature občutno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev porasta temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi
  z omejevanjem emisij toplogrednih plinov Unije pod njenim pravičnim deležem preostalega svetovnega ogljičnega proračuna
  ; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjevanju cilja zadržanja povečanja povprečne svetovne temperature občutno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev porasta temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi
  z omejevanjem emisij toplogrednih plinov Unije pod njenim pravičnim deležem preostalega svetovnega ogljičnega proračuna
  ;

o

o

z omejevanjem emisij toplogrednih plinov Unije pod njenim pravičnim deležem preostalega svetovnega ogljičnega proračuna

| (c) | doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzema po ponorih v 
  vse h
  sektorjih v skladu s ciljem Unije, da bi se v okviru zmanjšanj, ki
  jih morajo
  po mnenju IPCC
  skupaj doseči razvite države
  ,
  do leta 2050 emisije
  na stroškovno učinkovit način
  zmanjšale za 80 do 95 %
  v 
  primerjavi z ravnmi
  iz leta
  1990. |
| --- | --- |

(c)

doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzema po ponorih v 
  vse h
  sektorjih v skladu s ciljem Unije, da bi se v okviru zmanjšanj, ki
  jih morajo
  po mnenju IPCC
  skupaj doseči razvite države
  ,
  do leta 2050 emisije
  na stroškovno učinkovit način
  zmanjšale za 80 do 95 %
  v 
  primerjavi z ravnmi
  iz leta
  1990.

vse h

jih morajo

skupaj doseči razvite države

do leta 2050 emisije

zmanjšale za 80 do 95 %

primerjavi z ravnmi

1990.

| (c) | doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzema po ponorih v 
  vseh
  sektorjih v skladu s ciljem Unije, da bi se v okviru zmanjšanj, ki
  so
  po mnenju IPCC
  potrebna
  ,
  da bi Unija
  na stroškovno učinkovit način
  zmanjšala emisij toplogrednih plinov in povečala odvzemanje po ponorih
  v 
  skladu s cilji glede temperature
  iz
  Pariškega sporazuma, da bi dosegla ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov v Uniji do
  leta
  2050 ter kmalu zatem negativne emisije; |
| --- | --- |

(c)

doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzema po ponorih v 
  vseh
  sektorjih v skladu s ciljem Unije, da bi se v okviru zmanjšanj, ki
  so
  po mnenju IPCC
  potrebna
  ,
  da bi Unija
  na stroškovno učinkovit način
  zmanjšala emisij toplogrednih plinov in povečala odvzemanje po ponorih
  v 
  skladu s cilji glede temperature
  iz
  Pariškega sporazuma, da bi dosegla ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov v Uniji do
  leta
  2050 ter kmalu zatem negativne emisije;

vseh

so

potrebna

da bi Unija

zmanjšala emisij toplogrednih plinov in povečala odvzemanje po ponorih

skladu s cilji glede temperature

Pariškega sporazuma, da bi dosegla ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov v Uniji do

2050 ter kmalu zatem negativne emisije;

| (ca) | najpozneje do leta 2050, oblikovanju energijsko zelo učinkovitega sistema v Uniji, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

najpozneje do leta 2050, oblikovanju energijsko zelo učinkovitega sistema v Uniji, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije.

najpozneje do leta 2050, oblikovanju energijsko zelo učinkovitega sistema v Uniji, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije.

2.   Dolgoročne strategije
  za nizke emisije
  obsegajo:

2.   Dolgoročne
  podnebne in energetske
  strategije
  vsebujejo elemente, določene v Prilogi IIa, in
  obsegajo:

| (a) | skupno dolgoročno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  izboljšanja
  odvzema po ponorih; |
| --- | --- |

(a)

skupno dolgoročno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  izboljšanja
  odvzema po ponorih;

izboljšanja

| (a) | skupno dolgoročno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  izboljšanje
  odvzema po ponorih
  z ločenim ciljem za povečanje odvzemov po ponorih, ki bo skladen s prizadevanji za omejitev povečanja temperature iz Pariškega sporazuma
  ; |
| --- | --- |

(a)

skupno dolgoročno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
  izboljšanje
  odvzema po ponorih
  z ločenim ciljem za povečanje odvzemov po ponorih, ki bo skladen s prizadevanji za omejitev povečanja temperature iz Pariškega sporazuma
  ;

izboljšanje

z ločenim ciljem za povečanje odvzemov po ponorih, ki bo skladen s prizadevanji za omejitev povečanja temperature iz Pariškega sporazuma

| (b) | zmanjšanje emisij in izboljšanje odvzema v posameznih sektorjih,
  vključno
  z električno energijo, industrijo, prometom, stavbnim sektorjem (stanovanjskim in terciarnim), kmetijstvom ter rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF); |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje emisij in izboljšanje odvzema v posameznih sektorjih,
  vključno
  z električno energijo, industrijo, prometom, stavbnim sektorjem (stanovanjskim in terciarnim), kmetijstvom ter rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF);

vključno

| (b) | zmanjšanje emisij
  toplogrednih plinov
  in izboljšanje odvzema v posameznih sektorjih
  z namenom razogljičenja
  ,
  med drugim
  z električno energijo, industrijo, prometom
  , ogrevanjem in hlajenjem
  , stavbnim sektorjem (stanovanjskim in terciarnim), kmetijstvom ter rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF); |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje emisij
  toplogrednih plinov
  in izboljšanje odvzema v posameznih sektorjih
  z namenom razogljičenja
  ,
  med drugim
  z električno energijo, industrijo, prometom
  , ogrevanjem in hlajenjem
  , stavbnim sektorjem (stanovanjskim in terciarnim), kmetijstvom ter rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF);

toplogrednih plinov

z namenom razogljičenja

med drugim

, ogrevanjem in hlajenjem

| (c) | pričakovani napredek pri prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov, CO2 intenzivnostjo bruto domačega proizvoda in strategijami za povezane raziskave, razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

(c)

pričakovani napredek pri prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov, CO2 intenzivnostjo bruto domačega proizvoda in strategijami za povezane raziskave, razvoj in inovacije;

| (c) | pričakovani napredek pri prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov, CO2 intenzivnostjo bruto domačega proizvoda in strategijami za povezane
  dolgoročne naložbe,
  raziskave, razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

(c)

pričakovani napredek pri prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov, CO2 intenzivnostjo bruto domačega proizvoda in strategijami za povezane
  dolgoročne naložbe,
  raziskave, razvoj in inovacije;

2

dolgoročne naložbe,

| (ca) | pričakovani napredek pri energetskem prehodu, vključno s prihranki energije, skupnim deležem obnovljivih virov energije in načrtovano nameščeno zmogljivostjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

pričakovani napredek pri energetskem prehodu, vključno s prihranki energije, skupnim deležem obnovljivih virov energije in načrtovano nameščeno zmogljivostjo energije iz obnovljivih virov;

pričakovani napredek pri energetskem prehodu, vključno s prihranki energije, skupnim deležem obnovljivih virov energije in načrtovano nameščeno zmogljivostjo energije iz obnovljivih virov;

| (cb) | pričakovan prispevek globoke dekarbonizacije gospodarstva na makrogospodarski razvoj, družbeni napredek, zdravstvena tveganja in koristi ter zaščito okolja; |
| --- | --- |

(cb)

(cb)

pričakovan prispevek globoke dekarbonizacije gospodarstva na makrogospodarski razvoj, družbeni napredek, zdravstvena tveganja in koristi ter zaščito okolja;

pričakovan prispevek globoke dekarbonizacije gospodarstva na makrogospodarski razvoj, družbeni napredek, zdravstvena tveganja in koristi ter zaščito okolja;

| (d) | povezave z 
  drugim nacionalnim dolgoročnim
  načrtovanjem. |
| --- | --- |

(d)

povezave z 
  drugim nacionalnim dolgoročnim
  načrtovanjem.

drugim nacionalnim dolgoročnim

| (d) | povezave z 
  drugimi nacionalnimi dolgoročnimi cilji,
  načrtovanjem
  ter drugimi politikami, ukrepi in naložbami
  . |
| --- | --- |

(d)

povezave z 
  drugimi nacionalnimi dolgoročnimi cilji,
  načrtovanjem
  ter drugimi politikami, ukrepi in naložbami
  .

drugimi nacionalnimi dolgoročnimi cilji,

ter drugimi politikami, ukrepi in naložbami

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 36, da spremeni Prilogo IIa in jo prilagodi spremembam okvira podnebne in energetske politike Unije, razvoju trga energije in novim zahtevam iz UNFCCC in Pariškega sporazuma.

3.   
  Dolgoročne strategije za nizke emisije in celoviti
  nacionalni energetski in podnebni načrti iz člena 3
  bi morali biti medsebojno skladni
  .

3.   
  Celoviti
  nacionalni energetski in podnebni načrti iz člena 3
  so skladni z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi strategijami
  .

4.   Države članice
  takoj objavijo svoje dolgoročne
  strategije za
  nizke emisije
  in vse
  posodobitve teh strategij
  .

4.   Države članice
  in Komisija na odprt in pregleden način oblikujejo
  strategije
  ter zagotovijo, da javnost, socialni partnerji, podjetja, vlagatelji, civilna družba in drugi deležniki zgodaj dobijo učinkovite priložnosti
  za
  udeležbo pri pripravi dolgoročnih podnebnih
  in
  energetskih strategij, strategije ter
  vse
  podporne analize in podatke pa dajo na voljo javnosti prek elektronske platforme iz člena 24
  .

4a.
     
  Komisija podpira države članice pri pripravi dolgoročnih strategij z zagotavljanjem informacij o stanju osnovnega znanstvenega znanja in tehnološkega razvoja, povezanega z zagotavljanjem ciljev iz člena 1. Komisija državam članicam in drugim deležnikom zagotovi priložnost, da lahko posredujejo dodatne informacije in svoja stališča, za države članice pa pripravi tudi primere najboljše prakse in smernice za razvoj in izvajanje strategij.

4b.
     
  Komisija oceni, ali so nacionalne dolgoročne strategije ustrezne za skupno doseganje ciljev Unije iz člena 1. Komisija lahko izda priporočila za države članice, da bi jim olajšala delo in pomagala pri prizadevanjih za pripravo in izvajanje dolgoročnih strategij.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a

Člen 15 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | informacije o napredku pri izpolnjevanju ciljev
  in prispevkov
  iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter pri izvajanju politik in ukrepov, potrebnih za njihovo izpolnjevanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

informacije o napredku pri izpolnjevanju ciljev
  in prispevkov
  iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter pri izvajanju politik in ukrepov, potrebnih za njihovo izpolnjevanje;

in prispevkov

| (a) | informacije o napredku pri izpolnjevanju ciljev iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter pri
  financiranju in
  izvajanju politik in ukrepov, potrebnih za njihovo izpolnjevanje; |
| --- | --- |

(a)

informacije o napredku pri izpolnjevanju ciljev iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter pri
  financiranju in
  izvajanju politik in ukrepov, potrebnih za njihovo izpolnjevanje;

financiranju in

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | rezultate javnih posvetovanj, opravljenih v skladu s členom 10; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

rezultate javnih posvetovanj, opravljenih v skladu s členom 10;

rezultate javnih posvetovanj, opravljenih v skladu s členom 10;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a b (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | informacije o doseženem napredku pri podpiranju aktivnega sodelovanja v skladu s členom 10a; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

informacije o doseženem napredku pri podpiranju aktivnega sodelovanja v skladu s členom 10a;

informacije o doseženem napredku pri podpiranju aktivnega sodelovanja v skladu s členom 10a;

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a c (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | informacije o ciljih in zavezah iz dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij iz člena 14 ter o napredku v zvezi s tem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

informacije o ciljih in zavezah iz dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij iz člena 14 ter o napredku v zvezi s tem;

informacije o ciljih in zavezah iz dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij iz člena 14 ter o napredku v zvezi s tem;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 5

Člen 15 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Kjer je Komisija izdala priporočila na podlagi člena 27(2) ali (3), zadevne države članice v svoja poročila iz odstavka 1 tega člena vključijo informacije o sprejetih politikah in ukrepih ali o politikah in ukrepih, za katere je predvideno sprejetje in izvajanje, za obravnavo navedenih priporočil. Takšne informacije vsebujejo podroben časovni načrt izvajanja. | 5.   Kjer je Komisija izdala priporočila na podlagi člena 27(2) ali (3), zadevne države članice v svoja poročila iz odstavka 1 tega člena vključijo informacije o sprejetih politikah in ukrepih ali o politikah in ukrepih, za katere je predvideno sprejetje in izvajanje, za obravnavo navedenih priporočil. Takšne informacije vsebujejo podroben časovni načrt izvajanja.
  Država članica, ki odstopa od izdanih priporočil, zagotovi in objavi dobro utemeljeno pojasnilo, ki temelji na zanesljivih podatkih in objektivnih merilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Kjer je Komisija izdala priporočila na podlagi člena 27(2) ali (3), zadevne države članice v svoja poročila iz odstavka 1 tega člena vključijo informacije o sprejetih politikah in ukrepih ali o politikah in ukrepih, za katere je predvideno sprejetje in izvajanje, za obravnavo navedenih priporočil. Takšne informacije vsebujejo podroben časovni načrt izvajanja.

5.   Kjer je Komisija izdala priporočila na podlagi člena 27(2) ali (3), zadevne države članice v svoja poročila iz odstavka 1 tega člena vključijo informacije o sprejetih politikah in ukrepih ali o politikah in ukrepih, za katere je predvideno sprejetje in izvajanje, za obravnavo navedenih priporočil. Takšne informacije vsebujejo podroben časovni načrt izvajanja.
  Država članica, ki odstopa od izdanih priporočil, zagotovi in objavi dobro utemeljeno pojasnilo, ki temelji na zanesljivih podatkih in objektivnih merilih.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 5 a (novo)

Člen 15 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice dajo na voljo poročila, ki jih predložijo Komisiji v skladu s tem členom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice dajo na voljo poročila, ki jih predložijo Komisiji v skladu s tem členom.

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka a – točka 4

Člen 18 – odstavek 1 – točka a – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | začrtanega poteka razvoja povpraševanja po bioenergiji, razdeljenim na toploto, električno energijo in promet, in glede oskrbe z biomaso na surovino in poreklo (pri čemer se razlikuje med domačo proizvodnjo in uvozom). Za gozdno biomaso se vključi ocena virov in učinkov na LULUCF ponore; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

začrtanega poteka razvoja povpraševanja po bioenergiji, razdeljenim na toploto, električno energijo in promet, in glede oskrbe z biomaso na surovino in poreklo (pri čemer se razlikuje med domačo proizvodnjo in uvozom). Za gozdno biomaso se vključi ocena virov in učinkov na LULUCF ponore;

| (4) | začrtanega poteka razvoja povpraševanja po bioenergiji, razdeljenim na toploto, električno energijo in promet
  , vključno z deležem biogoriv, deležem naprednih biogoriv, deležem biogoriv, proizvedenih iz posevkov na kmetijskih površinah
  , in glede oskrbe z biomaso na surovino in poreklo (pri čemer se razlikuje med domačo proizvodnjo in uvozom). Za gozdno biomaso se vključi ocena virov in učinkov na LULUCF ponore; |
| --- | --- |

(4)

začrtanega poteka razvoja povpraševanja po bioenergiji, razdeljenim na toploto, električno energijo in promet
  , vključno z deležem biogoriv, deležem naprednih biogoriv, deležem biogoriv, proizvedenih iz posevkov na kmetijskih površinah
  , in glede oskrbe z biomaso na surovino in poreklo (pri čemer se razlikuje med domačo proizvodnjo in uvozom). Za gozdno biomaso se vključi ocena virov in učinkov na LULUCF ponore;

, vključno z deležem biogoriv, deležem naprednih biogoriv, deležem biogoriv, proizvedenih iz posevkov na kmetijskih površinah

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka a – točka 4 a (novo)

Člen 18 – odstavek 1 – točka a – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | ciljih in načrtih v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo regije, mesta, energetske skupnosti in samooskrbniki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

ciljih in načrtih v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo regije, mesta, energetske skupnosti in samooskrbniki;

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka a – točka 5

Člen 18 – odstavek 1 – točka a – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | če je ustrezno,
  drugega začrtanega poteka
  na nacionalni ravni in ciljev, vključno z dolgoročnimi in sektorskimi (kot
  je delež biogoriv, delež naprednih biogoriv, delež biogoriv, proizvedenih iz glavnih posevkov na kmetijskih površinah,
  delež električne energije, proizvedene iz biomase, brez porabe toplote, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, energija iz obnovljivih virov v stavbah, energija iz
  obnovljivih virov
  ,
  ki jo proizvedejo mesta, energetske skupnosti in samoporabniki)
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)

če je ustrezno,
  drugega začrtanega poteka
  na nacionalni ravni in ciljev, vključno z dolgoročnimi in sektorskimi (kot
  je delež biogoriv, delež naprednih biogoriv, delež biogoriv, proizvedenih iz glavnih posevkov na kmetijskih površinah,
  delež električne energije, proizvedene iz biomase, brez porabe toplote, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, energija iz obnovljivih virov v stavbah, energija iz
  obnovljivih virov
  ,
  ki jo proizvedejo mesta, energetske skupnosti in samoporabniki)
  ;

drugega začrtanega poteka

je delež biogoriv, delež naprednih biogoriv, delež biogoriv, proizvedenih iz glavnih posevkov na kmetijskih površinah,

obnovljivih virov

ki jo proizvedejo mesta, energetske skupnosti in samoporabniki)

| (5) | če je ustrezno,
  drugih začrtanih potekov
  na nacionalni ravni in ciljev, vključno z dolgoročnimi in sektorskimi (kot
  so
  delež električne energije, proizvedene iz biomase, brez porabe toplote, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, energija iz obnovljivih virov v stavbah, energija
  , proizvedena
  iz
  mulja
  ,
  pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda
  ; |
| --- | --- |

(5)

če je ustrezno,
  drugih začrtanih potekov
  na nacionalni ravni in ciljev, vključno z dolgoročnimi in sektorskimi (kot
  so
  delež električne energije, proizvedene iz biomase, brez porabe toplote, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, energija iz obnovljivih virov v stavbah, energija
  , proizvedena
  iz
  mulja
  ,
  pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda
  ;

drugih začrtanih potekov

so

, proizvedena

mulja

pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka b – točka 1

Člen 18 – odstavek 1 – točka b – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | izvedenih, sprejetih in načrtovanih politikah in ukrepih za uresničitev
  nacionalnega prispevka k zavezujočemu cilju
  Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(i), vključno s posebnimi ukrepi za sektorje in tehnologijo, s posebnim pregledom izvedbenih ukrepov iz členov 23, 24 in 25 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je bila predlagana s COM(2016)0767]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

izvedenih, sprejetih in načrtovanih politikah in ukrepih za uresničitev
  nacionalnega prispevka k zavezujočemu cilju
  Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(i), vključno s posebnimi ukrepi za sektorje in tehnologijo, s posebnim pregledom izvedbenih ukrepov iz členov 23, 24 in 25 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je bila predlagana s COM(2016)0767];

nacionalnega prispevka k zavezujočemu cilju

| (1) | izvedenih, sprejetih in načrtovanih politikah in ukrepih za uresničitev
  nacionalnih ciljev za dosego zavezujočega cilja
  Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(i), vključno s posebnimi ukrepi za sektorje in tehnologijo, s posebnim pregledom izvedbenih ukrepov iz členov 23, 24 in 25 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je bila predlagana s COM(2016)0767]; |
| --- | --- |

(1)

izvedenih, sprejetih in načrtovanih politikah in ukrepih za uresničitev
  nacionalnih ciljev za dosego zavezujočega cilja
  Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(i), vključno s posebnimi ukrepi za sektorje in tehnologijo, s posebnim pregledom izvedbenih ukrepov iz členov 23, 24 in 25 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je bila predlagana s COM(2016)0767];

nacionalnih ciljev za dosego zavezujočega cilja

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka b – točka 4 a (novo)

Člen 18 – odstavek 1 – točka b – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | posebnih ukrepov za oceno, zagotavljanje preglednosti in zmanjšanje potrebe po neprožnih proizvodnih zmogljivosti (angl. „must run capacity“), ki utegnejo omejevati obnovljive vire energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

posebnih ukrepov za oceno, zagotavljanje preglednosti in zmanjšanje potrebe po neprožnih proizvodnih zmogljivosti (angl. „must run capacity“), ki utegnejo omejevati obnovljive vire energije;

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka a – točka 1

Člen 19 – odstavek 1 – točka a – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | začrtanega poteka razvoja za porabo primarne in končne energije od 2020 do 2030 v obliki
  nacionalnega prispevka k prihrankom
  energije za dosego cilja Unije za leto 2030, vključno z uporabljeno temeljno metodologijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

začrtanega poteka razvoja za porabo primarne in končne energije od 2020 do 2030 v obliki
  nacionalnega prispevka k prihrankom
  energije za dosego cilja Unije za leto 2030, vključno z uporabljeno temeljno metodologijo;

nacionalnega prispevka k prihrankom

| (1) | začrtanega poteka razvoja za porabo primarne in končne energije od 2020 do 2030 v obliki
  nacionalnih zavezujočih ciljev glede prihranka
  energije za dosego cilja Unije za leto 2030, vključno z uporabljeno temeljno metodologijo; |
| --- | --- |

(1)

začrtanega poteka razvoja za porabo primarne in končne energije od 2020 do 2030 v obliki
  nacionalnih zavezujočih ciljev glede prihranka
  energije za dosego cilja Unije za leto 2030, vključno z uporabljeno temeljno metodologijo;

nacionalnih zavezujočih ciljev glede prihranka

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka a – točka 2

Člen 19 – odstavek 1 – točka a – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | ciljev dolgoročne
  prenove
  nacionalnega fonda javnih in zasebnih
  stanovanjskih in poslovnih
  stavb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

ciljev dolgoročne
  prenove
  nacionalnega fonda javnih in zasebnih
  stanovanjskih in poslovnih
  stavb;

prenove

stanovanjskih in poslovnih

| (2) | ciljev dolgoročne
  strategije za prenovo
  nacionalnega fonda
  stanovanjskih ter
  javnih in zasebnih
  nestanovanjskih
  stavb; |
| --- | --- |

(2)

ciljev dolgoročne
  strategije za prenovo
  nacionalnega fonda
  stanovanjskih ter
  javnih in zasebnih
  nestanovanjskih
  stavb;

strategije za prenovo

stanovanjskih ter

nestanovanjskih

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 1

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik, ukrepov in programov za uresničitev
  okvirnih
  nacionalnih
  prispevkov k energijski
  učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev iz člena 6, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, ukrepov za izkoriščanje energijske učinkovitosti v plinski in elektroenergetski infrastrukturi ter drugih ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik, ukrepov in programov za uresničitev
  okvirnih
  nacionalnih
  prispevkov k energijski
  učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev iz člena 6, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, ukrepov za izkoriščanje energijske učinkovitosti v plinski in elektroenergetski infrastrukturi ter drugih ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti;

okvirnih

prispevkov k energijski

| (1) | izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik, ukrepov in programov za uresničitev
  zavezujočih
  nacionalnih
  ciljev glede energijske
  učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev iz člena 6, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, ukrepov za izkoriščanje energijske učinkovitosti v plinski in elektroenergetski infrastrukturi ter drugih ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(1)

izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik, ukrepov in programov za uresničitev
  zavezujočih
  nacionalnih
  ciljev glede energijske
  učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev iz člena 6, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, ukrepov za izkoriščanje energijske učinkovitosti v plinski in elektroenergetski infrastrukturi ter drugih ukrepov za spodbujanje energijske učinkovitosti;

zavezujočih

ciljev glede energijske

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 3

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | nacionalnega sistema obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov na podlagi člena 7a in 7b Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] v skladu s Prilogo II te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

nacionalnega sistema obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov na podlagi člena 7a in 7b Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] v skladu s Prilogo II te uredbe;

| (3) | nacionalnega sistema obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov na podlagi člena 7a in 7b Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0761] v skladu s Prilogo II te uredbe
  , skupaj s prihranki energije, doseženimi v okviru nacionalnih obveznosti v zvezi z energijsko učinkovitostjo in/ali z alternativnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 7a in 7b ter členom 20(6) Direktive 2012/27/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], ter učinki na stroške za odjemalce in vključno z zahtevami v zvezi s socialnimi vprašanji
  ; |
| --- | --- |

(3)

nacionalnega sistema obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov na podlagi člena 7a in 7b Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0761] v skladu s Prilogo II te uredbe
  , skupaj s prihranki energije, doseženimi v okviru nacionalnih obveznosti v zvezi z energijsko učinkovitostjo in/ali z alternativnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 7a in 7b ter členom 20(6) Direktive 2012/27/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], ter učinki na stroške za odjemalce in vključno z zahtevami v zvezi s socialnimi vprašanji
  ;

, skupaj s prihranki energije, doseženimi v okviru nacionalnih obveznosti v zvezi z energijsko učinkovitostjo in/ali z alternativnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 7a in 7b ter členom 20(6) Direktive 2012/27/EU [kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], ter učinki na stroške za odjemalce in vključno z zahtevami v zvezi s socialnimi vprašanji

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 4

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | dolgoročne strategije obnove nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in
  poslovnih
  stavb, vključno s politikami in ukrepi za spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite in postopne temeljite prenove; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

dolgoročne strategije obnove nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in
  poslovnih
  stavb, vključno s politikami in ukrepi za spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite in postopne temeljite prenove;

poslovnih

| (4) | dolgoročne strategije obnove nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in
  nestanovanjskih
  stavb, vključno s politikami in ukrepi za
  usmerjanje naložb za
  spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite in postopne temeljite prenove
  , pri čemer se posebej upošteva z dokazi podprta ocena pričakovanega prihranka energije in širših koristi v skladu s členom 2a Direktive (EU) .../... [EPBD, 2016/0381(COD)]
  ; |
| --- | --- |

(4)

dolgoročne strategije obnove nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in
  nestanovanjskih
  stavb, vključno s politikami in ukrepi za
  usmerjanje naložb za
  spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite in postopne temeljite prenove
  , pri čemer se posebej upošteva z dokazi podprta ocena pričakovanega prihranka energije in širših koristi v skladu s členom 2a Direktive (EU) .../... [EPBD, 2016/0381(COD)]
  ;

nestanovanjskih

usmerjanje naložb za

, pri čemer se posebej upošteva z dokazi podprta ocena pričakovanega prihranka energije in širših koristi v skladu s členom 2a Direktive (EU) .../... [EPBD, 2016/0381(COD)]

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 5 a (novo)

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | politik in ukrepov za razvoj gospodarskega potenciala soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 14(2) Direktive (EU) .../... [Direktiva 2012/27/EU, kot jo spreminja predlog COM(2016)0761]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

politik in ukrepov za razvoj gospodarskega potenciala soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 14(2) Direktive (EU) .../... [Direktiva 2012/27/EU, kot jo spreminja predlog COM(2016)0761];

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 5 b (novo)

Člen 19 – odstavek 1 – točka b – točka 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | če je ustrezno, o napredku pri drugih izvajanih, sprejetih in načrtovanih politikah in ukrepih, ki izhajajo iz dolgoročnih strategij prenove v skladu s členom 2a Direktive (EU) .../... [EPBD, 2016/0381(COD)], vključno s tistimi, ki obravnavajo nacionalni stavbni fond z najnižjo učinkovitostjo ter dostop do informacij in financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

če je ustrezno, o napredku pri drugih izvajanih, sprejetih in načrtovanih politikah in ukrepih, ki izhajajo iz dolgoročnih strategij prenove v skladu s členom 2a Direktive (EU) .../... [EPBD, 2016/0381(COD)], vključno s tistimi, ki obravnavajo nacionalni stavbni fond z najnižjo učinkovitostjo ter dostop do informacij in financiranja.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka a

Člen 20 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | nacionalnih ciljev za diverzifikacijo
  virov energije
  in držav
  dobaviteljic
  , skladiščenje in prilagajanje odjema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

nacionalnih ciljev za diverzifikacijo
  virov energije
  in držav
  dobaviteljic
  , skladiščenje in prilagajanje odjema;

virov energije

dobaviteljic

| (a) | nacionalnih ciljev za
  izboljšano energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter
  diverzifikacijo
  oskrbe, dobavnih poti
  in držav, skladiščenje in prilagajanje odjema; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih ciljev za
  izboljšano energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter
  diverzifikacijo
  oskrbe, dobavnih poti
  in držav, skladiščenje in prilagajanje odjema;

izboljšano energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter

oskrbe, dobavnih poti

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka b

Člen 20 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | nacionalnih ciljev v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

nacionalnih ciljev v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav;

| (b) | nacionalnih ciljev
  in ukrepov
  v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav
  , ki ne ovirajo uspešnega izvajanja energetske unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnih ciljev
  in ukrepov
  v zvezi z zmanjšanjem odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav
  , ki ne ovirajo uspešnega izvajanja energetske unije
  ;

in ukrepov

, ki ne ovirajo uspešnega izvajanja energetske unije

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 20 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | nacionalnih ciljev v zvezi s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti z uvedbo ukrepov za energijsko učinkovitost, domačih obnovljivih virov energije, prilagajanja odjema in skladiščenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

nacionalnih ciljev v zvezi s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti z uvedbo ukrepov za energijsko učinkovitost, domačih obnovljivih virov energije, prilagajanja odjema in skladiščenja;

nacionalnih ciljev v zvezi s povečanjem prožnosti nacionalnega energetskega sistema, zlasti z uvedbo ukrepov za energijsko učinkovitost, domačih obnovljivih virov energije, prilagajanja odjema in skladiščenja;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ravni čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 glede na cilj vsaj 15-odstotne elektroenergetske povezanosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ravni čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 glede na cilj vsaj 15-odstotne elektroenergetske povezanosti;

| (a) | ravni čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 glede na
  okvirni
  cilj vsaj 15-odstotne elektroenergetske povezanosti; |
| --- | --- |

(a)

ravni čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči v letu 2030 glede na
  okvirni
  cilj vsaj 15-odstotne elektroenergetske povezanosti;

okvirni

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka b

Člen 21 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ključnih nacionalnih ciljev za infrastrukturo za prenos električne energije in plina, ki so potrebni za uresničitev ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti energetske unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ključnih nacionalnih ciljev za infrastrukturo za prenos električne energije in plina, ki so potrebni za uresničitev ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti energetske unije;

| (b) | ključnih nacionalnih ciljev za infrastrukturo za prenos
  in distribucijo
  električne energije in plina
  ter za njeno modernizacijo
  , ki so potrebni za uresničitev ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti energetske unije; |
| --- | --- |

(b)

ključnih nacionalnih ciljev za infrastrukturo za prenos
  in distribucijo
  električne energije in plina
  ter za njeno modernizacijo
  , ki so potrebni za uresničitev ciljev iz katere koli izmed petih razsežnosti energetske unije;

in distribucijo

ter za njeno modernizacijo

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka d

Člen 21 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | nacionalnih ciljev v zvezi z 
  drugimi vidiki notranjega trga energije
  ,
  kot je povezovanje
  in
  spajanje trgov
  ,
  če je ustrezno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

nacionalnih ciljev v zvezi z 
  drugimi vidiki notranjega trga energije
  ,
  kot je povezovanje
  in
  spajanje trgov
  ,
  če je ustrezno
  ;

drugimi vidiki notranjega trga energije

kot je povezovanje

spajanje trgov

če je ustrezno

| (d) | nacionalnih ciljev
  in ukrepov
  v zvezi
  s prožnostjo sistema, predvsem
  z 
  odpravo ovir prostemu oblikovanju cen
  ,
  povezovanjem in spajanjem trgov, pametnimi omrežji, združevanjem, prilagajanjem odjema, skladiščenjem, razpršeno proizvodnjo, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje
  in
  omejevanjem prenosa
  ,
  cenovnimi signali v realnem času
  ; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnih ciljev
  in ukrepov
  v zvezi
  s prožnostjo sistema, predvsem
  z 
  odpravo ovir prostemu oblikovanju cen
  ,
  povezovanjem in spajanjem trgov, pametnimi omrežji, združevanjem, prilagajanjem odjema, skladiščenjem, razpršeno proizvodnjo, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje
  in
  omejevanjem prenosa
  ,
  cenovnimi signali v realnem času
  ;

in ukrepov

s prožnostjo sistema, predvsem

odpravo ovir prostemu oblikovanju cen

povezovanjem in spajanjem trgov, pametnimi omrežji, združevanjem, prilagajanjem odjema, skladiščenjem, razpršeno proizvodnjo, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje

omejevanjem prenosa

cenovnimi signali v realnem času

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka e

Člen 21 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | nacionalnih ciljev v zvezi z energijsko revščino, vključno s številom gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

nacionalnih ciljev v zvezi z energijsko revščino, vključno s številom gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine;

nacionalnih ciljev v zvezi z energijsko revščino, vključno s številom gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine;

črtano

črtano

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | nacionalnih ciljev in ukrepov v zvezi z nediskriminacijskim deležem energije iz obnovljivih virov, prilagajanjem odjema in skladiščenjem, vključno z združevanjem, na vseh energetskih trgih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

nacionalnih ciljev in ukrepov v zvezi z nediskriminacijskim deležem energije iz obnovljivih virov, prilagajanjem odjema in skladiščenjem, vključno z združevanjem, na vseh energetskih trgih;

nacionalnih ciljev in ukrepov v zvezi z nediskriminacijskim deležem energije iz obnovljivih virov, prilagajanjem odjema in skladiščenjem, vključno z združevanjem, na vseh energetskih trgih;

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka e b (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | nacionalnih ciljev in ukrepov glede zagotavljanja udeležbe odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi lastne proizvodnje in novih tehnologij, vključno s pametnimi števci; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

nacionalnih ciljev in ukrepov glede zagotavljanja udeležbe odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi lastne proizvodnje in novih tehnologij, vključno s pametnimi števci;

nacionalnih ciljev in ukrepov glede zagotavljanja udeležbe odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi lastne proizvodnje in novih tehnologij, vključno s pametnimi števci;

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka f

Člen 21 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | nacionalnih ciljev v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema,
  če je ustrezno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

nacionalnih ciljev v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema,
  če je ustrezno
  ;

če je ustrezno

| (f) | nacionalnih ciljev v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema,
  s katerimi bi zagotovili, da se ne bodo uporabljali mehanizmi zmogljivosti oziroma da bodo v primerih, ko se uporabijo zaradi zanesljive oskrbe, čim bolj omejeni
  ; |
| --- | --- |

(f)

nacionalnih ciljev v zvezi z zagotavljanjem zadostnosti elektroenergetskega sistema,
  s katerimi bi zagotovili, da se ne bodo uporabljali mehanizmi zmogljivosti oziroma da bodo v primerih, ko se uporabijo zaradi zanesljive oskrbe, čim bolj omejeni
  ;

s katerimi bi zagotovili, da se ne bodo uporabljali mehanizmi zmogljivosti oziroma da bodo v primerih, ko se uporabijo zaradi zanesljive oskrbe, čim bolj omejeni

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | nacionalnih ukrepov za vzpostavitev ali pregled trgovalnih območij, da bi obravnavali strukturno prezasedenost, čim bolj povečali ekonomsko učinkovitost in čezmejno trgovanje ter ohranili zanesljivost oskrbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

nacionalnih ukrepov za vzpostavitev ali pregled trgovalnih območij, da bi obravnavali strukturno prezasedenost, čim bolj povečali ekonomsko učinkovitost in čezmejno trgovanje ter ohranili zanesljivost oskrbe;

nacionalnih ukrepov za vzpostavitev ali pregled trgovalnih območij, da bi obravnavali strukturno prezasedenost, čim bolj povečali ekonomsko učinkovitost in čezmejno trgovanje ter ohranili zanesljivost oskrbe;

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka g

Člen 21 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik in ukrepov za uresničitev ciljev iz točk (a) do (
  f
  ); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik in ukrepov za uresničitev ciljev iz točk (a) do (
  f
  );

f

| (g) | izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik in ukrepov za uresničitev ciljev iz točk (a) do (
  fa
  ); |
| --- | --- |

(g)

izvedenih, sprejetih in načrtovanih politik in ukrepov za uresničitev ciljev iz točk (a) do (
  fa
  );

fa

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 a (novo)

Člen 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 21a |
| | Celovito poročanje o energijski učinkovitosti |
| | Države članice po potrebi v celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključijo kvantitativne podatke o številu gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine, pa tudi podatke o politikah in ukrepih za obravnavanje energijske revščine v skladu s členom 3(3)(v). |
| | Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 3(3)(v), država članica v svoje celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključi podatke o izvajanju nacionalnega okvirnega cilja za zmanjšanje števila gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine. |
| | Komisija podatke, ki jih sporočijo države članice v skladu s tem členom, deli prek evropske opazovalne skupine za energijsko revščino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21a

Člen 21a

Celovito poročanje o energijski učinkovitosti

Celovito poročanje o energijski učinkovitosti

Države članice po potrebi v celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključijo kvantitativne podatke o številu gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine, pa tudi podatke o politikah in ukrepih za obravnavanje energijske revščine v skladu s členom 3(3)(v).

Države članice po potrebi v celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključijo kvantitativne podatke o številu gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine, pa tudi podatke o politikah in ukrepih za obravnavanje energijske revščine v skladu s členom 3(3)(v).

Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 3(3)(v), država članica v svoje celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključi podatke o izvajanju nacionalnega okvirnega cilja za zmanjšanje števila gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine.

Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 3(3)(v), država članica v svoje celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključi podatke o izvajanju nacionalnega okvirnega cilja za zmanjšanje števila gospodinjstev, prizadetih zaradi energijske revščine.

Komisija podatke, ki jih sporočijo države članice v skladu s tem členom, deli prek evropske opazovalne skupine za energijsko revščino.

Komisija podatke, ki jih sporočijo države članice v skladu s tem členom, deli prek evropske opazovalne skupine za energijsko revščino.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – točka b

Člen 22 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | nacionalnih ciljev za skupno
  (zasebno
  in
  javno)
  porabo za raziskave in inovacije v zvezi s čistimi in energetskimi tehnologijami kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

nacionalnih ciljev za skupno
  (zasebno
  in
  javno)
  porabo za raziskave in inovacije v zvezi s čistimi in energetskimi tehnologijami kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti;

(zasebno

javno)

| (b) | nacionalnih ciljev za skupno
  javno
  in
  , kadar je na voljo, zasebno
  porabo za raziskave in inovacije v zvezi s čistimi in energetskimi tehnologijami kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnih ciljev za skupno
  javno
  in
  , kadar je na voljo, zasebno
  porabo za raziskave in inovacije v zvezi s čistimi in energetskimi tehnologijami kot tudi za stroške tehnologij in razvoj zmogljivosti;

javno

, kadar je na voljo, zasebno

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – točka d

Člen 22 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo;

nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo;

| (d) | nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva; |
| --- | --- |

(d)

(d)

nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva;

nacionalnih ciljev za postopno ukinitev subvencij za energijo, zlasti za fosilna goriva;

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – točka g

Člen 22 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | finančnih ukrepov, vključno s podporo Unije in uporabo skladov Unije, na tem področju na nacionalni ravni, če je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

finančnih ukrepov, vključno s podporo Unije in uporabo skladov Unije, na tem področju na nacionalni ravni, če je ustrezno.

| (g) | finančnih ukrepov, vključno s podporo Unije in uporabo skladov Unije, na tem področju na nacionalni ravni, če je ustrezno.
  Uporaba finančnega prispevka Komisije k finančnim instrumentom, v katere države članice skupaj vložijo nacionalna sredstva, se objavi. |
| --- | --- |

(g)

finančnih ukrepov, vključno s podporo Unije in uporabo skladov Unije, na tem področju na nacionalni ravni, če je ustrezno.
  Uporaba finančnega prispevka Komisije k finančnim instrumentom, v katere države članice skupaj vložijo nacionalna sredstva, se objavi.

Uporaba finančnega prispevka Komisije k finančnim instrumentom, v katere države članice skupaj vložijo nacionalna sredstva, se objavi.

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | okvirnih evidencah toplogrednih plinov za leto X–1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

okvirnih evidencah toplogrednih plinov za leto X–1;

okvirnih evidencah toplogrednih plinov za leto X–1;

črtano

črtano

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | okvirni končni bruto porabi energije iz obnovljivih virov ter o okvirni bruto porabi primarne in končne energije za leto X-1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

okvirni končni bruto porabi energije iz obnovljivih virov ter o okvirni bruto porabi primarne in končne energije za leto X-1.

okvirni končni bruto porabi energije iz obnovljivih virov ter o okvirni bruto porabi primarne in končne energije za leto X-1.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za
  namene točke (a)
  Komisija na podlagi okvirnih evidenc toplogrednih plinov držav članic ali, če država članica svojih okvirnih evidenc ni sporočila do navedenega datuma, na podlagi svojih ocen vsako leto pripravi okvirno evidenco toplogrednih plinov Unije. Komisija navedene informacije objavi do 30. septembra vsako leto. | Za
  te namene
  Komisija na podlagi okvirnih evidenc toplogrednih plinov držav članic ali, če država članica svojih okvirnih evidenc ni sporočila do navedenega datuma, na podlagi svojih ocen vsako leto pripravi okvirno evidenco toplogrednih plinov Unije. Komisija navedene informacije objavi do 30. septembra vsako leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za
  namene točke (a)
  Komisija na podlagi okvirnih evidenc toplogrednih plinov držav članic ali, če država članica svojih okvirnih evidenc ni sporočila do navedenega datuma, na podlagi svojih ocen vsako leto pripravi okvirno evidenco toplogrednih plinov Unije. Komisija navedene informacije objavi do 30. septembra vsako leto.

namene točke (a)

Za
  te namene
  Komisija na podlagi okvirnih evidenc toplogrednih plinov držav članic ali, če država članica svojih okvirnih evidenc ni sporočila do navedenega datuma, na podlagi svojih ocen vsako leto pripravi okvirno evidenco toplogrednih plinov Unije. Komisija navedene informacije objavi do 30. septembra vsako leto.

te namene

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice do 31. julija 2021 in nato vsako leto (leto X) Komisiji poročajo o svojih okvirnih evidencah toplogrednih plinov za leto X – 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice do 31. julija 2021 in nato vsako leto (leto X) Komisiji poročajo o svojih okvirnih evidencah toplogrednih plinov za leto X – 1.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24

Člen 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 24 | Člen 24 |
| Platforma za elektronsko poročanje | E-platforma |
| 1.   
  Komisija
  vzpostavi spletno platformo
  za poročanje
  , da olajša komunikacijo med Komisijo in državami članicami ter spodbudi sodelovanje med državami članicami. | 1.   
  Za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti Komisija
  vzpostavi
  javno
  spletno platformo, da olajša komunikacijo med Komisijo in državami članicami ter spodbudi sodelovanje med državami članicami
  in javnosti omogoči dostop do informacij
  . |
| 2.   Ko postane pripravljena za uporabo, države članice
  spletno platformo
  uporabljajo za predložitev poročil iz tega poglavja Komisiji. | 2.   Ko postane
  spletna platforma
  pripravljena za uporabo,
  jo
  države članice uporabljajo za predložitev poročil iz tega poglavja Komisiji.
  Države članice dajo ta poročila na voljo javnosti. |
| | 2a.
     
  Komisija uporabi elektronsko platformo, da olajša dostop javnosti do osnutkov in dokončnih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter nacionalnih dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij iz členov 3, 9 in 14. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24

Člen 24

Platforma za elektronsko poročanje

Platforma za elektronsko poročanje

E-platforma

E-platforma

1.   
  Komisija
  vzpostavi spletno platformo
  za poročanje
  , da olajša komunikacijo med Komisijo in državami članicami ter spodbudi sodelovanje med državami članicami.

1.   
  Za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti Komisija
  vzpostavi
  javno
  spletno platformo, da olajša komunikacijo med Komisijo in državami članicami ter spodbudi sodelovanje med državami članicami
  in javnosti omogoči dostop do informacij
  .

2.   Ko postane pripravljena za uporabo, države članice
  spletno platformo
  uporabljajo za predložitev poročil iz tega poglavja Komisiji.

2.   Ko postane
  spletna platforma
  pripravljena za uporabo,
  jo
  države članice uporabljajo za predložitev poročil iz tega poglavja Komisiji.
  Države članice dajo ta poročila na voljo javnosti.

2a.
     
  Komisija uporabi elektronsko platformo, da olajša dostop javnosti do osnutkov in dokončnih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter nacionalnih dolgoročnih podnebnih in energetskih strategij iz členov 3, 9 in 14.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 25 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Do 31. oktobra 2021 in potem vsako drugo leto Komisija na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku, drugih informacij, ki so predmet poročanja v skladu s to uredbo, kazalnikov in, kadar je na voljo, evropske statistike, oceni: | 1.   Do 31. oktobra 2021 in potem vsako drugo leto Komisija na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku, drugih informacij, ki so predmet poročanja v skladu s to uredbo,
  podatkov Evropske agencije za okolje,
  kazalnikov in, kadar je na voljo, evropske statistike, oceni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Do 31. oktobra 2021 in potem vsako drugo leto Komisija na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku, drugih informacij, ki so predmet poročanja v skladu s to uredbo, kazalnikov in, kadar je na voljo, evropske statistike, oceni:

1.   Do 31. oktobra 2021 in potem vsako drugo leto Komisija na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku, drugih informacij, ki so predmet poročanja v skladu s to uredbo,
  podatkov Evropske agencije za okolje,
  kazalnikov in, kadar je na voljo, evropske statistike, oceni:

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka a

Člen 25 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | napredek na ravni Unije pri izpolnjevanju ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje tudi energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030, zlasti z vidika preprečevanja vrzeli v ciljih Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

napredek na ravni Unije pri izpolnjevanju ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje tudi energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030, zlasti z vidika preprečevanja vrzeli v ciljih Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost;

| (a) | napredek na ravni Unije pri izpolnjevanju ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje tudi energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030, zlasti z vidika preprečevanja vrzeli v ciljih Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost
  in po potrebi z vidika pregledanih podnebnih in energetskih ukrepov Unije, kot je določeno v členu 38
  ; |
| --- | --- |

(a)

napredek na ravni Unije pri izpolnjevanju ciljev energetske unije, za prvo desetletno obdobje tudi energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030, zlasti z vidika preprečevanja vrzeli v ciljih Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost
  in po potrebi z vidika pregledanih podnebnih in energetskih ukrepov Unije, kot je določeno v členu 38
  ;

in po potrebi z vidika pregledanih podnebnih in energetskih ukrepov Unije, kot je določeno v členu 38

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 – točka a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | napredek, ki je bil na ravni Unije dosežen v smeri diverzifikacije njenih energetskih virov in dobaviteljev energije in ki prispeva k popolnoma delujoči in trdni energetski uniji, temelječi na zanesljivi oskrbi, solidarnosti in zaupanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

napredek, ki je bil na ravni Unije dosežen v smeri diverzifikacije njenih energetskih virov in dobaviteljev energije in ki prispeva k popolnoma delujoči in trdni energetski uniji, temelječi na zanesljivi oskrbi, solidarnosti in zaupanju;

napredek, ki je bil na ravni Unije dosežen v smeri diverzifikacije njenih energetskih virov in dobaviteljev energije in ki prispeva k popolnoma delujoči in trdni energetski uniji, temelječi na zanesljivi oskrbi, solidarnosti in zaupanju;

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka b

Člen 25 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | napredek vsake države članice pri izpolnjevanju ciljev
  in prispevkov
  ter izvajanju politik in ukrepov iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

napredek vsake države članice pri izpolnjevanju ciljev
  in prispevkov
  ter izvajanju politik in ukrepov iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta;

in prispevkov

| (b) | napredek vsake države članice pri izpolnjevanju ciljev ter izvajanju politik in ukrepov iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta; |
| --- | --- |

(b)

napredek vsake države članice pri izpolnjevanju ciljev ter izvajanju politik in ukrepov iz celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta;

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | splošni učinek politik in ukrepov celovitih nacionalnih načrtov na delovanje podnebnih in energetskih ukrepov politike Unije, da bi pregledali nacionalno določene prispevke Unije in povečali ambicije v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

splošni učinek politik in ukrepov celovitih nacionalnih načrtov na delovanje podnebnih in energetskih ukrepov politike Unije, da bi pregledali nacionalno določene prispevke Unije in povečali ambicije v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma;

splošni učinek politik in ukrepov celovitih nacionalnih načrtov na delovanje podnebnih in energetskih ukrepov politike Unije, da bi pregledali nacionalno določene prispevke Unije in povečali ambicije v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma;

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka c b (novo)

Člen 25 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | splošni učinek politik in ukrepov iz celovitih nacionalnih načrtov na delovanje EU ETS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

splošni učinek politik in ukrepov iz celovitih nacionalnih načrtov na delovanje EU ETS;

splošni učinek politik in ukrepov iz celovitih nacionalnih načrtov na delovanje EU ETS;

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka c (novo)

Člen 25 – odstavek 1 – točka c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | točnost ocen držav članic glede vpliva prekrivajočih se nacionalnih politik in ukrepov na ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem v EU ETS, če takšnih ocen ni, ta vpliv sama oceni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cc)

(cc)

točnost ocen držav članic glede vpliva prekrivajočih se nacionalnih politik in ukrepov na ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem v EU ETS, če takšnih ocen ni, ta vpliv sama oceni;

točnost ocen držav članic glede vpliva prekrivajočih se nacionalnih politik in ukrepov na ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem v EU ETS, če takšnih ocen ni, ta vpliv sama oceni;

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija vnaprej napove kazalnike, ki jih namerava uporabiti pri teh ocenah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija vnaprej napove kazalnike, ki jih namerava uporabiti pri teh ocenah.

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri deležu energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije Unije, in sicer na podlagi linearnega začrtanega poteka, ki se začne pri 20 % v letu 2020 in doseže vsaj
  27 %
  v letu 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(
  i
  ). | 2.   Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri deležu energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije Unije, in sicer na podlagi
  zavezujočega
  linearnega začrtanega poteka, ki se začne pri 20 % v letu 2020 in doseže vsaj
  35 %
  v letu 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(
  ic
  ). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri deležu energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije Unije, in sicer na podlagi linearnega začrtanega poteka, ki se začne pri 20 % v letu 2020 in doseže vsaj
  27 %
  v letu 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(
  i
  ).

2.   Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri deležu energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije Unije, in sicer na podlagi
  zavezujočega
  linearnega začrtanega poteka, ki se začne pri 20 % v letu 2020 in doseže vsaj
  35 %
  v letu 2030, kot je navedeno v členu 4(a)(2)(
  ic
  ).

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri skupnem doseganju največje porabe energije na ravni Unije v višini
  1 321
  Mtoe porabe primarne energije in
  987
  porabe končne energije v letu 2030, kot je navedeno v členu 6(1)(a). | Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri skupnem doseganju največje porabe energije na ravni Unije v višini 1 132 Mtoe porabe primarne energije in
  849
  Mtoe porabe končne energije v letu 2030, kot je navedeno v členu 6(1)(a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri skupnem doseganju največje porabe energije na ravni Unije v višini
  1 321
  Mtoe porabe primarne energije in
  987
  porabe končne energije v letu 2030, kot je navedeno v členu 6(1)(a).

1 321

987

Na področju energije iz obnovljivih virov Komisija kot del ocene iz odstavka 1 oceni napredek pri skupnem doseganju največje porabe energije na ravni Unije v višini 1 132 Mtoe porabe primarne energije in
  849
  Mtoe porabe končne energije v letu 2030, kot je navedeno v členu 6(1)(a).

849

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

Člen 25 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | preuči
  , ali je bil dosežen
  mejnik
  Unije za leto 2020 za porabo primarne energije, ki ne presega 1 483 Mtoe, in porabo končne energije, ki ne presega 1 086 Mtoe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

preuči
  , ali je bil dosežen
  mejnik
  Unije za leto 2020 za porabo primarne energije, ki ne presega 1 483 Mtoe, in porabo končne energije, ki ne presega 1 086 Mtoe;

preuči

mejnik

| (a) | oceni
  , ali
  posamezne države članice uspešno uresničujejo nacionalne zavezujoče cilje in ali
  je bil dosežen
  cilj
  Unije za leto 2020 za porabo primarne energije, ki ne presega 1 483 Mtoe, in porabo končne energije, ki ne presega 1 086 Mtoe; |
| --- | --- |

(a)

oceni
  , ali
  posamezne države članice uspešno uresničujejo nacionalne zavezujoče cilje in ali
  je bil dosežen
  cilj
  Unije za leto 2020 za porabo primarne energije, ki ne presega 1 483 Mtoe, in porabo končne energije, ki ne presega 1 086 Mtoe;

oceni

posamezne države članice uspešno uresničujejo nacionalne zavezujoče cilje in ali

cilj

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 5

Člen 25 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Do 31. oktobra 2019 in potem vsako četrto leto Komisija oceni izvajanje Direktive 2009/31/ES. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.
     
  Do 31. oktobra 2019 in potem vsako četrto leto Komisija oceni izvajanje Direktive 2009/31/ES.

črtano

črtano

Spremembi 175 in 307

Spremembi 175 in 307

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26

Člen 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 26 | Člen 26 |
| Nadaljnje ukrepanje v primeru neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije in cilji iz uredbe o porazdelitvi prizadevanj | Nadaljnje ukrepanje v primeru neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije in cilji iz uredbe o porazdelitvi prizadevanj |
| 1.   V primeru, da razvoj politik v državi članici kaže neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije, Komisija na podlagi ocene iz člena 25 izda priporočila za navedeno državo članico na podlagi člena 28. | 1.   V primeru, da razvoj politik v državi članici kaže neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije
  in z dolgoročnimi cilji Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  , Komisija na podlagi ocene iz člena 25 izda priporočila za navedeno državo članico na podlagi člena 28. |
| | 1a.
     
  Država članica, ki namerava uporabiti prilagodljivost v skladu s členom 7 Uredbe (EU) .../... [o porazdelitvi tveganj], v načrt v skladu s členom 3 te uredbe vključi raven predvidene uporabe ter načrtovanih politik in ukrepov, da bi zahteve iz člena 4 Uredbe (EU) .../... [LULUCF] za obdobje 2021–2030 presegli do potrebne ravni. |
| 2.   Komisija lahko izdaja mnenja o akcijskih načrtih, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 8(1) Uredbe [] [ESR]. | 2.   Komisija lahko izdaja mnenja o akcijskih načrtih, ki jih države članice predložijo v skladu s členom
  7 in členom
  8(1) Uredbe [] [ESR]. |
| | 2a.
     
  Komisija lahko začasno zamrzne možnost, da država članica prenese svoje dodeljene letne emisije na drugo državo članico. |
| | 2b.
     
  Zaradi visokega potenciala globalnega segrevanja in relativno kratke razpolovne dobe metana v atmosferi Komisija preuči, kako bi na politike in ukrepe vplivalo sprejetje 20-letnega časovnega okvira za metan. Komisija preuči možnosti politike za hitro obravnavanje emisij metana in pripravi strategijo Unije za metan, pri čemer po potrebi upošteva cilje krožnega gospodarstva, prednost pa nameni emisijam metana, povezanim z energijo in odpadki. |
| | 2c.
     
  Komisija – v letu 2027 za obdobje od leta 2021 do leta 2025, v letu 2032 pa za obdobje od leta 2026 do leta 2030 – poroča o skupnih emisijah in odvzemih toplogrednih plinov Unije za vsako obračunsko kategorijo zemljišč iz člena 2 Uredbe (EU) .../... [LULUCF], kar se izračuna kot vsota sporočenih emisij in odvzemov za obdobje, od katere se odšteje petkratna vrednost povprečnih letnih sporočenih emisij in odvzemov v Uniji v obdobju od leta 2000 do leta 2009. Komisija na podlagi ugotovitev iz poročila po potrebi poda predloge, s katerimi zagotovi celovitost skupnega cilja Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in njenega prispevka k ciljem v okviru Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 26

Člen 26

Nadaljnje ukrepanje v primeru neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije in cilji iz uredbe o porazdelitvi prizadevanj

Nadaljnje ukrepanje v primeru neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije in cilji iz uredbe o porazdelitvi prizadevanj

1.   V primeru, da razvoj politik v državi članici kaže neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije, Komisija na podlagi ocene iz člena 25 izda priporočila za navedeno državo članico na podlagi člena 28.

1.   V primeru, da razvoj politik v državi članici kaže neskladnosti s krovnimi cilji energetske unije
  in z dolgoročnimi cilji Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  , Komisija na podlagi ocene iz člena 25 izda priporočila za navedeno državo članico na podlagi člena 28.

1a.
     
  Država članica, ki namerava uporabiti prilagodljivost v skladu s členom 7 Uredbe (EU) .../... [o porazdelitvi tveganj], v načrt v skladu s členom 3 te uredbe vključi raven predvidene uporabe ter načrtovanih politik in ukrepov, da bi zahteve iz člena 4 Uredbe (EU) .../... [LULUCF] za obdobje 2021–2030 presegli do potrebne ravni.

2.   Komisija lahko izdaja mnenja o akcijskih načrtih, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 8(1) Uredbe [] [ESR].

2.   Komisija lahko izdaja mnenja o akcijskih načrtih, ki jih države članice predložijo v skladu s členom
  7 in členom
  8(1) Uredbe [] [ESR].

2a.
     
  Komisija lahko začasno zamrzne možnost, da država članica prenese svoje dodeljene letne emisije na drugo državo članico.

2b.
     
  Zaradi visokega potenciala globalnega segrevanja in relativno kratke razpolovne dobe metana v atmosferi Komisija preuči, kako bi na politike in ukrepe vplivalo sprejetje 20-letnega časovnega okvira za metan. Komisija preuči možnosti politike za hitro obravnavanje emisij metana in pripravi strategijo Unije za metan, pri čemer po potrebi upošteva cilje krožnega gospodarstva, prednost pa nameni emisijam metana, povezanim z energijo in odpadki.

2c.
     
  Komisija – v letu 2027 za obdobje od leta 2021 do leta 2025, v letu 2032 pa za obdobje od leta 2026 do leta 2030 – poroča o skupnih emisijah in odvzemih toplogrednih plinov Unije za vsako obračunsko kategorijo zemljišč iz člena 2 Uredbe (EU) .../... [LULUCF], kar se izračuna kot vsota sporočenih emisij in odvzemov za obdobje, od katere se odšteje petkratna vrednost povprečnih letnih sporočenih emisij in odvzemov v Uniji v obdobju od leta 2000 do leta 2009. Komisija na podlagi ugotovitev iz poročila po potrebi poda predloge, s katerimi zagotovi celovitost skupnega cilja Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in njenega prispevka k ciljem v okviru Pariškega sporazuma.

Sprememba 309

Sprememba 309

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek - 1 (novo)

Člen 27 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 9 presodi, da cilji držav članic niso zadostni za skupno doseganje splošnih ciljev Unije glede obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti za leto 2030, lahko države članice, katerih cilji po njenem mnenju niso zadostni, zaprosi, naj zvišajo svoje ambicije, da bi zagotovili ustrezno raven skupnih ambicij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 9 presodi, da cilji držav članic niso zadostni za skupno doseganje splošnih ciljev Unije glede obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti za leto 2030, lahko države članice, katerih cilji po njenem mnenju niso zadostni, zaprosi, naj zvišajo svoje ambicije, da bi zagotovili ustrezno raven skupnih ambicij.

Sprememba 310

Sprememba 310

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek - 1 a (novo)

Člen 27 – odstavek - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Komisija na področju energije iz obnovljivih virov kot objektivna merila za oceno iz člena 12 uporablja okoliščine iz člena 5(1). Države članice, katerih cilj je pod ravnjo, ki izhaja iz uporabe formule, določene v Prilogi Ia, ustrezno povečajo svoj cilj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1a.
     
  Komisija na področju energije iz obnovljivih virov kot objektivna merila za oceno iz člena 12 uporablja okoliščine iz člena 5(1). Države članice, katerih cilj je pod ravnjo, ki izhaja iz uporabe formule, določene v Prilogi Ia, ustrezno povečajo svoj cilj.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  in njihovih posodobitev
  na podlagi člena 12 sklene, da so cilji
  in prispevki
  nacionalnih načrtov
  ali njihovih posodobitev
  nezadostni
  za skupno uresničevanje ciljev energetske unije in, zlasti za prvo desetletno obdobje, ciljev unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost
  , na ravni Unije sprejme ukrepe, da zagotovi skupno uresničevanje navedenih ciljev.
  Z vidika energije iz obnovljivih virov takšni ukrepi upoštevajo ravni ambicij prispevkov držav članic k ciljem Unije za leto 2030, ki so določeni v nacionalnih načrtih in njihovih posodobitvah. | 1.   Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov na podlagi člena 12 sklene, da so cilji nacionalnih načrtov nezadostni, na ravni Unije sprejme ukrepe, da zagotovi skupno uresničevanje navedenih ciljev. |
| | Brez poseganja v druge ukrepe se z vidika energije iz obnovljivih virov nacionalni cilji držav članic za leto 2030 v skladu s členom 3(2) in Prilogo Ia k Direktivi (EU) .../... [prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov] pregledajo do 31. decembra 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  in njihovih posodobitev
  na podlagi člena 12 sklene, da so cilji
  in prispevki
  nacionalnih načrtov
  ali njihovih posodobitev
  nezadostni
  za skupno uresničevanje ciljev energetske unije in, zlasti za prvo desetletno obdobje, ciljev unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost
  , na ravni Unije sprejme ukrepe, da zagotovi skupno uresničevanje navedenih ciljev.
  Z vidika energije iz obnovljivih virov takšni ukrepi upoštevajo ravni ambicij prispevkov držav članic k ciljem Unije za leto 2030, ki so določeni v nacionalnih načrtih in njihovih posodobitvah.

1.   Če Komisija na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov na podlagi člena 12 sklene, da so cilji nacionalnih načrtov nezadostni, na ravni Unije sprejme ukrepe, da zagotovi skupno uresničevanje navedenih ciljev.

Brez poseganja v druge ukrepe se z vidika energije iz obnovljivih virov nacionalni cilji držav članic za leto 2030 v skladu s členom 3(2) in Prilogo Ia k Direktivi (EU) .../... [prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov] pregledajo do 31. decembra 2020.

Brez poseganja v druge ukrepe se z vidika energije iz obnovljivih virov nacionalni cilji držav članic za leto 2030 v skladu s členom 3(2) in Prilogo Ia k Direktivi (EU) .../... [prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov] pregledajo do 31. decembra 2020.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če na podlagi ocene iz člena 25(1)(b) Komisija sklene, da je doseženi napredek države članice pri izpolnjevanju
  ciljev
  in
  prispevkov
  ali izvajanju politik in ukrepov, določenih v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, nezadosten, za zadevno državo članico na podlagi člena 28 izda priporočila.
  Pri izdaji takšnih priporočil Komisija upošteva ambiciozna zgodnja prizadevanja države članice za prispevanje k cilju Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030. | 2.   Če na podlagi ocene iz člena 25(1)(b) Komisija sklene, da je doseženi napredek države članice pri izpolnjevanju
  začrtanega poteka
  in
  ciljev
  ali izvajanju politik in ukrepov, določenih v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, nezadosten, za zadevno državo članico na podlagi člena 28 izda priporočila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če na podlagi ocene iz člena 25(1)(b) Komisija sklene, da je doseženi napredek države članice pri izpolnjevanju
  ciljev
  in
  prispevkov
  ali izvajanju politik in ukrepov, določenih v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, nezadosten, za zadevno državo članico na podlagi člena 28 izda priporočila.
  Pri izdaji takšnih priporočil Komisija upošteva ambiciozna zgodnja prizadevanja države članice za prispevanje k cilju Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030.

2.   Če na podlagi ocene iz člena 25(1)(b) Komisija sklene, da je doseženi napredek države članice pri izpolnjevanju
  začrtanega poteka
  in
  ciljev
  ali izvajanju politik in ukrepov, določenih v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, nezadosten, za zadevno državo članico na podlagi člena 28 izda priporočila.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3

Člen 27 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če na podlagi
  zbirne
  ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil držav članic o napredku
  na podlagi člena 25(1)(a), podprte
  z drugimi viri informacij, kot je ustrezno, Komisija sklene, da Unija tvega neizpolnjevanje ciljev energetske unije in, zlasti za prvo desetletno obdobje, ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030,
  lahko
  vsem državam članicam na podlagi člena 28 izda priporočila, da bi ublažila takšna tveganja. Komisija ob priporočilih sprejme, kot je ustrezno, ukrepe na ravni Unije, da zagotovi zlasti uresničevanje ciljev Unije za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost za leto 2030.
  Kar zadeva energijo iz obnovljivih virov,
  takšni ukrepi upoštevajo ambiciozna zgodnja prizadevanja držav članic za prispevanje k 
  cilju
  Unije za leto 2030. | 3.   Če na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil držav članic o napredku
  ali če je to podprto
  z drugimi viri informacij, kot je ustrezno,
  v skladu s členom 25
  Komisija sklene, da Unija tvega neizpolnjevanje ciljev energetske unije in, zlasti za prvo desetletno obdobje, ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030, vsem državam članicam na podlagi člena 28 izda priporočila, da bi ublažila takšna tveganja.
  Komisija pri izdaji takšnih priporočil upošteva raven ambicij držav članic glede ciljev Unije za leto 2030.
  Komisija ob priporočilih sprejme, kot je ustrezno, ukrepe na ravni Unije, da zagotovi zlasti uresničevanje ciljev Unije za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost za leto 2030. Takšni ukrepi upoštevajo ambiciozna zgodnja prizadevanja držav članic
  , zlasti od leta 2021 naprej,
  za prispevanje k 
  ciljem
  Unije za leto 2030
  , raven izpolnjevanja nacionalnih ciljev in začrtanih poti držav članic, pa tudi prispevek za finančno platformo v skladu z odstavkom 4(c). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če na podlagi
  zbirne
  ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil držav članic o napredku
  na podlagi člena 25(1)(a), podprte
  z drugimi viri informacij, kot je ustrezno, Komisija sklene, da Unija tvega neizpolnjevanje ciljev energetske unije in, zlasti za prvo desetletno obdobje, ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030,
  lahko
  vsem državam članicam na podlagi člena 28 izda priporočila, da bi ublažila takšna tveganja. Komisija ob priporočilih sprejme, kot je ustrezno, ukrepe na ravni Unije, da zagotovi zlasti uresničevanje ciljev Unije za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost za leto 2030.
  Kar zadeva energijo iz obnovljivih virov,
  takšni ukrepi upoštevajo ambiciozna zgodnja prizadevanja držav članic za prispevanje k 
  cilju
  Unije za leto 2030.

3.   Če na podlagi ocene celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil držav članic o napredku
  ali če je to podprto
  z drugimi viri informacij, kot je ustrezno,
  v skladu s členom 25
  Komisija sklene, da Unija tvega neizpolnjevanje ciljev energetske unije in, zlasti za prvo desetletno obdobje, ciljev iz okvira podnebne in energetske politike Unije do leta 2030, vsem državam članicam na podlagi člena 28 izda priporočila, da bi ublažila takšna tveganja.
  Komisija pri izdaji takšnih priporočil upošteva raven ambicij držav članic glede ciljev Unije za leto 2030.
  Komisija ob priporočilih sprejme, kot je ustrezno, ukrepe na ravni Unije, da zagotovi zlasti uresničevanje ciljev Unije za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost za leto 2030. Takšni ukrepi upoštevajo ambiciozna zgodnja prizadevanja držav članic
  , zlasti od leta 2021 naprej,
  za prispevanje k 
  ciljem
  Unije za leto 2030
  , raven izpolnjevanja nacionalnih ciljev in začrtanih poti držav članic, pa tudi prispevek za finančno platformo v skladu z odstavkom 4(c).

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 27 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Na področju energijske učinkovitosti lahko tovrstni dodatni ukrepi še posebej izboljšajo energijsko učinkovitost: |
| | (a) | izdelkov v skladu z direktivama 2009/125/ES in 2010/30/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na področju energijske učinkovitosti lahko tovrstni dodatni ukrepi še posebej izboljšajo energijsko učinkovitost:

Na področju energijske učinkovitosti lahko tovrstni dodatni ukrepi še posebej izboljšajo energijsko učinkovitost:

(a)

(a)

izdelkov v skladu z direktivama 2009/125/ES in 2010/30/EU;

izdelkov v skladu z direktivama 2009/125/ES in 2010/30/EU;

| (b) | stavb v skladu z direktivama 2010/31/EU in 2012/27/EU in |
| --- | --- |

(b)

(b)

stavb v skladu z direktivama 2010/31/EU in 2012/27/EU in

stavb v skladu z direktivama 2010/31/EU in 2012/27/EU in

| (c) | prometa. |
| --- | --- |

(c)

(c)

prometa.

prometa.

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 a (novo)

Člen 27 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če Komisija na podlagi svoje ocene na podlagi člena 25(1)(a) ugotovi, da utegne infrastrukturni projekt ovirati razvoj trdne energetske unije, poda predhodno oceno o skladnosti projekta z dolgoročnimi cilji notranjega trga energije, pri čemer posebej upošteva dolgoročni cilj, in vključi priporočila zadevni državi članici v skladu s členom 28. Komisija se lahko, preden poda oceno, posvetuje z drugimi državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če Komisija na podlagi svoje ocene na podlagi člena 25(1)(a) ugotovi, da utegne infrastrukturni projekt ovirati razvoj trdne energetske unije, poda predhodno oceno o skladnosti projekta z dolgoročnimi cilji notranjega trga energije, pri čemer posebej upošteva dolgoročni cilj, in vključi priporočila zadevni državi članici v skladu s členom 28. Komisija se lahko, preden poda oceno, posvetuje z drugimi državami članicami.

Sprememba 293

Sprememba 293

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 27 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če na področju energije iz obnovljivih virov, brez poseganja v ukrepe na ravni Unije iz odstavka 3, Komisija na podlagi ocene iz člena 25(1) in (2) leta 2023
  sklene
  , da
  linearni začrtani potek Unije iz člena 25(2) skupno ni dosežen
  ,
  države članice do leta 2024
  zagotovijo, da je
  vsaka nastajajoča vrzel zajeta
  v dodatnih ukrepih, kot so: | Če na področju energije iz obnovljivih virov, brez poseganja v ukrepe na ravni Unije iz odstavka 3, Komisija na podlagi ocene iz člena 25(1) in (2) leta 2023
  ugotovi
  , da
  država članica pri izpolnjevanju svojega nacionalnega cilja za leto 2030 ne napreduje dovolj
  ,
  zlasti pa ne dosega svojih referenčnih točk v letih 2022, 2025 in 2027, kot je določeno v Prilogi Ia, zadevne države članice
  zagotovijo, da je
  vsako odstopanje od začrtanega poteka v enem letu zajeto
  v dodatnih ukrepih, kot so: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če na področju energije iz obnovljivih virov, brez poseganja v ukrepe na ravni Unije iz odstavka 3, Komisija na podlagi ocene iz člena 25(1) in (2) leta 2023
  sklene
  , da
  linearni začrtani potek Unije iz člena 25(2) skupno ni dosežen
  ,
  države članice do leta 2024
  zagotovijo, da je
  vsaka nastajajoča vrzel zajeta
  v dodatnih ukrepih, kot so:

sklene

linearni začrtani potek Unije iz člena 25(2) skupno ni dosežen

države članice do leta 2024

vsaka nastajajoča vrzel zajeta

Če na področju energije iz obnovljivih virov, brez poseganja v ukrepe na ravni Unije iz odstavka 3, Komisija na podlagi ocene iz člena 25(1) in (2) leta 2023
  ugotovi
  , da
  država članica pri izpolnjevanju svojega nacionalnega cilja za leto 2030 ne napreduje dovolj
  ,
  zlasti pa ne dosega svojih referenčnih točk v letih 2022, 2025 in 2027, kot je določeno v Prilogi Ia, zadevne države članice
  zagotovijo, da je
  vsako odstopanje od začrtanega poteka v enem letu zajeto
  v dodatnih ukrepih, kot so:

ugotovi

država članica pri izpolnjevanju svojega nacionalnega cilja za leto 2030 ne napreduje dovolj

zlasti pa ne dosega svojih referenčnih točk v letih 2022, 2025 in 2027, kot je določeno v Prilogi Ia, zadevne države članice

vsako odstopanje od začrtanega poteka v enem letu zajeto

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 4 – točka b a (novo)

Člen 27 – odstavek 4 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | ukrepi za spodbujanje večjega deleža električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, na podlagi merila iz člena 4 Direktive (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

ukrepi za spodbujanje večjega deleža električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, na podlagi merila iz člena 4 Direktive (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES];

ukrepi za spodbujanje večjega deleža električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, na podlagi merila iz člena 4 Direktive (EU) .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES];

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 4 – točka c

Člen 27 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | finančni prispevek za platformo za financiranje, vzpostavljeno na ravni Unije, za projekte na področju energije iz obnovljivih virov,
  s katero
  neposredno ali posredno upravlja Komisija; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

finančni prispevek za platformo za financiranje, vzpostavljeno na ravni Unije, za projekte na področju energije iz obnovljivih virov,
  s katero
  neposredno ali posredno upravlja Komisija;

s katero

| (c) | prostovoljni
  finančni prispevek za platformo za financiranje, vzpostavljeno na ravni Unije, za projekte na področju energije iz obnovljivih virov,
  zlasti tiste v interesu energetske unije, ki
  jo neposredno ali posredno upravlja Komisija; |
| --- | --- |

(c)

prostovoljni
  finančni prispevek za platformo za financiranje, vzpostavljeno na ravni Unije, za projekte na področju energije iz obnovljivih virov,
  zlasti tiste v interesu energetske unije, ki
  jo neposredno ali posredno upravlja Komisija;

prostovoljni

zlasti tiste v interesu energetske unije, ki

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 4 – točka c a (novo)

Člen 27 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | mehanizmi sodelovanja iz Direktive (EU) .../... [prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

mehanizmi sodelovanja iz Direktive (EU) .../... [prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov];

mehanizmi sodelovanja iz Direktive (EU) .../... [prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov];

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 27 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Takšni ukrepi upoštevajo raven
  ambicij zgodnjih prispevkov zadevnih držav članic k cilju Unije
  za energijo iz obnovljivih virov
  za leto 2030
  . | Takšni ukrepi upoštevajo raven
  spoštovanja nacionalnih ciljev in začrtanega poteka v državah članicah
  za energijo iz obnovljivih virov. |
| | Komisija po potrebi poleg ukrepov na nacionalni ravni sprejme ukrepe na ravni Unije, da zagotovi uresničitev zavezujočega linearnega začrtanega poteka Unije in zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Takšni ukrepi upoštevajo raven
  ambicij zgodnjih prispevkov zadevnih držav članic k cilju Unije
  za energijo iz obnovljivih virov
  za leto 2030
  .

ambicij zgodnjih prispevkov zadevnih držav članic k cilju Unije

za leto 2030

Takšni ukrepi upoštevajo raven
  spoštovanja nacionalnih ciljev in začrtanega poteka v državah članicah
  za energijo iz obnovljivih virov.

spoštovanja nacionalnih ciljev in začrtanega poteka v državah članicah

Komisija po potrebi poleg ukrepov na nacionalni ravni sprejme ukrepe na ravni Unije, da zagotovi uresničitev zavezujočega linearnega začrtanega poteka Unije in zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030.

Komisija po potrebi poleg ukrepov na nacionalni ravni sprejme ukrepe na ravni Unije, da zagotovi uresničitev zavezujočega linearnega začrtanega poteka Unije in zavezujočega cilja Unije za energijo iz obnovljivih virov za leto 2030.

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 5

Člen 27 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če na področju energijske učinkovitosti, brez poseganja v druge ukrepe na ravni Unije v skladu z odstavkom 3, Komisija v letu 2023 na podlagi svoje ocene v skladu s členom 25(1) in (3)
  sklene
  , da
  je napredek
  pri
  skupnem doseganju
  cilja
  energijske učinkovitosti Unije iz prvega pododstavka člena 25(3) nezadosten, do leta 2024 sprejme dodatne ukrepe k tistim iz Direktive 2010/31/EU [različica
  ,
  kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0765] in Direktive 2012/27/EU [različica
  ,
  kakor
  je
  bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0761], da zagotovi izpolnitev zavezujočih ciljev energijske učinkovitosti Unije za leto 2030
  . | 5.   Če na področju energijske učinkovitosti, brez poseganja v druge ukrepe na ravni Unije v skladu z odstavkom 3, Komisija v letu 2023
  in nato vsaki dve leti
  na podlagi svoje ocene v skladu s členom 25(1) in (3)
  ugotovi
  , da
  država članica
  pri
  izpolnjevanju nacionalnega zavezujočega
  cilja
  in začrtanega poteka za leto 2030 ne napreduje dovolj
  ,
  ta država članica do leta 2024 oziroma vsaki dve leti zatem zagotovi
  ,
  da
  je
  vsaka nastajajoča vrzel v začrtani poti v enem letu zajeta v dodatnih ukrepih
  . |
| (a) | izdelkov na podlagi Direktive 2010/30/EU in Direktive 2009/125/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Če na področju energijske učinkovitosti, brez poseganja v druge ukrepe na ravni Unije v skladu z odstavkom 3, Komisija v letu 2023 na podlagi svoje ocene v skladu s členom 25(1) in (3)
  sklene
  , da
  je napredek
  pri
  skupnem doseganju
  cilja
  energijske učinkovitosti Unije iz prvega pododstavka člena 25(3) nezadosten, do leta 2024 sprejme dodatne ukrepe k tistim iz Direktive 2010/31/EU [različica
  ,
  kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0765] in Direktive 2012/27/EU [različica
  ,
  kakor
  je
  bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0761], da zagotovi izpolnitev zavezujočih ciljev energijske učinkovitosti Unije za leto 2030
  .

5.   Če na področju energijske učinkovitosti, brez poseganja v druge ukrepe na ravni Unije v skladu z odstavkom 3, Komisija v letu 2023
  in nato vsaki dve leti
  na podlagi svoje ocene v skladu s členom 25(1) in (3)
  ugotovi
  , da
  država članica
  pri
  izpolnjevanju nacionalnega zavezujočega
  cilja
  in začrtanega poteka za leto 2030 ne napreduje dovolj
  ,
  ta država članica do leta 2024 oziroma vsaki dve leti zatem zagotovi
  ,
  da
  je
  vsaka nastajajoča vrzel v začrtani poti v enem letu zajeta v dodatnih ukrepih
  .

(a)

(a)

izdelkov na podlagi Direktive 2010/30/EU in Direktive 2009/125/ES;

izdelkov na podlagi Direktive 2010/30/EU in Direktive 2009/125/ES;

| (b) | stavb na podlagi Direktive 2010/31/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0765] in Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]; |
| --- | --- |

(b)

(b)

stavb na podlagi Direktive 2010/31/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0765] in Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761];

stavb na podlagi Direktive 2010/31/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016) 0765] in Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761];

| (c) | prometa. |
| --- | --- |

(c)

(c)

prometa.

prometa.

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 5 a (novo)

Člen 27 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Vsaka zadevna država članica iz odstavkov 4 ali 5 podrobno navede dodatne izvedene, sprejete in načrtovane ukrepe za zapolnitev vrzeli ter izpolnitev nacionalnih ciljev in začrtane poti za leto 2030 v okviru svojega poročila o napredku iz člena 15. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Vsaka zadevna država članica iz odstavkov 4 ali 5 podrobno navede dodatne izvedene, sprejete in načrtovane ukrepe za zapolnitev vrzeli ter izpolnitev nacionalnih ciljev in začrtane poti za leto 2030 v okviru svojega poročila o napredku iz člena 15.

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 – točka b

Člen 28 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem poročilu o napredku, pripravljenem v letu, ki sledi letu, v katerem je bilo priporočilo izdano, država članica predstavi, kako je bilo priporočilo
  v največji meri
  upoštevano in kako je bilo ali kako ga namerava izvesti. Za odstopanje od priporočila predloži
  utemeljitev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem poročilu o napredku, pripravljenem v letu, ki sledi letu, v katerem je bilo priporočilo izdano, država članica predstavi, kako je bilo priporočilo
  v največji meri
  upoštevano in kako je bilo ali kako ga namerava izvesti. Za odstopanje od priporočila predloži
  utemeljitev
  ;

v največji meri

utemeljitev

| (b) | v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem poročilu o napredku, pripravljenem v letu, ki sledi letu, v katerem je bilo priporočilo izdano, država članica predstavi, kako je bilo priporočilo upoštevano in kako je bilo ali kako ga namerava izvesti. Za odstopanje od priporočila predloži
  razloge
  ; |
| --- | --- |

(b)

v celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem poročilu o napredku, pripravljenem v letu, ki sledi letu, v katerem je bilo priporočilo izdano, država članica predstavi, kako je bilo priporočilo upoštevano in kako je bilo ali kako ga namerava izvesti. Za odstopanje od priporočila predloži
  razloge
  ;

razloge

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 – točka c

Člen 28 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra.

| (c) | priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v 
  skladu s členom 9(2) in v
  okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

(c)

priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v 
  skladu s členom 9(2) in v
  okviru evropskega semestra.

skladu s členom 9(2) in v

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija nemudoma zagotovi, da so priporočila na voljo vsem državam članicam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija nemudoma zagotovi, da so priporočila na voljo vsem državam članicam.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 – točka j a (novo)

Člen 29 – odstavek 2 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | splošno oceno napredka k popolni vključitvi načela, da je energijska učinkovitost na prvem mestu, in k poštenemu obravnavanju odjemalcev energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

splošno oceno napredka k popolni vključitvi načela, da je energijska učinkovitost na prvem mestu, in k poštenemu obravnavanju odjemalcev energije;

splošno oceno napredka k popolni vključitvi načela, da je energijska učinkovitost na prvem mestu, in k poštenemu obravnavanju odjemalcev energije;

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 – točka j b (novo)

Člen 29 – odstavek 2 – točka j b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (jb) | oceno napredka o konkurenčnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(jb)

(jb)

oceno napredka o konkurenčnosti;

oceno napredka o konkurenčnosti;

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 – točka j c (novo)

Člen 29 – odstavek 2 – točka j c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (jc) | napredek držav članic pri postopnem odpravljanju neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva do leta 2020; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(jc)

(jc)

napredek držav članic pri postopnem odpravljanju neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva do leta 2020;

napredek držav članic pri postopnem odpravljanju neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva do leta 2020;

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 – točka k a (novo)

Člen 29 – odstavek 2 – točka k a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ka) | finančno oceno stroškov, ki jih krije končni odjemalec električne energije, na podlagi kazalnikov za spremljanje dejanske porabe za pet razsežnosti energetske unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ka)

(ka)

finančno oceno stroškov, ki jih krije končni odjemalec električne energije, na podlagi kazalnikov za spremljanje dejanske porabe za pet razsežnosti energetske unije;

finančno oceno stroškov, ki jih krije končni odjemalec električne energije, na podlagi kazalnikov za spremljanje dejanske porabe za pet razsežnosti energetske unije;

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice do 1. januarja 2021 vzpostavijo in upravljajo nacionalne sisteme evidenc ter si prizadevajo za njihovo stalno izboljševanje, da ocenijo antropogene emisije toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odvzete toplogredne pline iz dela 2 Priloge III k tej uredbi ter zagotovijo pravočasnost, preglednost, točnost, doslednost, primerljivost in popolnost svojih evidenc toplogrednih plinov. | 1.   Države članice do 1. januarja 2021 vzpostavijo in upravljajo nacionalne sisteme evidenc ter si prizadevajo za njihovo stalno izboljševanje
  v skladu z zahtevami Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja,
  da ocenijo antropogene emisije toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odvzete toplogredne pline iz dela 2 Priloge III k tej uredbi ter zagotovijo pravočasnost, preglednost, točnost, doslednost, primerljivost in popolnost svojih evidenc toplogrednih plinov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice do 1. januarja 2021 vzpostavijo in upravljajo nacionalne sisteme evidenc ter si prizadevajo za njihovo stalno izboljševanje, da ocenijo antropogene emisije toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odvzete toplogredne pline iz dela 2 Priloge III k tej uredbi ter zagotovijo pravočasnost, preglednost, točnost, doslednost, primerljivost in popolnost svojih evidenc toplogrednih plinov.

1.   Države članice do 1. januarja 2021 vzpostavijo in upravljajo nacionalne sisteme evidenc ter si prizadevajo za njihovo stalno izboljševanje
  v skladu z zahtevami Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja,
  da ocenijo antropogene emisije toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odvzete toplogredne pline iz dela 2 Priloge III k tej uredbi ter zagotovijo pravočasnost, preglednost, točnost, doslednost, primerljivost in popolnost svojih evidenc toplogrednih plinov.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1

Člen 31 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Leta 2027 in 2032
  Komisija izvede celovit pregled podatkov iz nacionalnih evidenc, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 23(3) te uredbe, z namenom spremljanja zmanjšanja ali omejitev emisij toplogrednih plinov držav članic na podlagi členov 4, 9 in 10 Uredbe [] [ESR] ter njihovega zmanjšanja emisij in izboljšanja odvzema po ponorih na podlagi členov 4 in 12 Uredbe [] [LULUCF] ter vseh ostalih ciljev zmanjšanja ali omejitve emisij toplogrednih plinov iz zakonodaje Unije. Države članice so v celoti vključene v ta proces. | 1.   Komisija izvede celovit pregled podatkov iz nacionalnih evidenc, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 23(3) te uredbe, z namenom spremljanja zmanjšanja ali omejitev emisij toplogrednih plinov držav članic na podlagi členov 4, 9 in 10 Uredbe [] [ESR] ter njihovega zmanjšanja emisij in izboljšanja odvzema po ponorih na podlagi členov 4 in 12 Uredbe [] [LULUCF] ter vseh ostalih ciljev zmanjšanja ali omejitve emisij toplogrednih plinov iz zakonodaje Unije. Države članice so v celoti vključene v ta proces. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Leta 2027 in 2032
  Komisija izvede celovit pregled podatkov iz nacionalnih evidenc, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 23(3) te uredbe, z namenom spremljanja zmanjšanja ali omejitev emisij toplogrednih plinov držav članic na podlagi členov 4, 9 in 10 Uredbe [] [ESR] ter njihovega zmanjšanja emisij in izboljšanja odvzema po ponorih na podlagi členov 4 in 12 Uredbe [] [LULUCF] ter vseh ostalih ciljev zmanjšanja ali omejitve emisij toplogrednih plinov iz zakonodaje Unije. Države članice so v celoti vključene v ta proces.

1.   Komisija izvede celovit pregled podatkov iz nacionalnih evidenc, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 23(3) te uredbe, z namenom spremljanja zmanjšanja ali omejitev emisij toplogrednih plinov držav članic na podlagi členov 4, 9 in 10 Uredbe [] [ESR] ter njihovega zmanjšanja emisij in izboljšanja odvzema po ponorih na podlagi členov 4 in 12 Uredbe [] [LULUCF] ter vseh ostalih ciljev zmanjšanja ali omejitve emisij toplogrednih plinov iz zakonodaje Unije. Države članice so v celoti vključene v ta proces.

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 6

Člen 31 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Podatki za posamezno državo članico, zapisani v registre, vzpostavljene v skladu s členom 11 Uredbe [] [ESR] en mesec po datumu preverjanju skladnosti z Uredbo [] [LULUCF] iz odstavka 5 tega člena, se uporabijo za preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR]
  za leto 2021 in 2026
  . Preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR] za
  vsako leto od 2022 do 2025 in od 2027 do 2030
  se opravi na datum, ki je en mesec po datumu preverjanja skladnosti za prejšnje leto. To preverjanje vključuje spremembe takšnih podatkov zaradi uporabe prilagodljivosti s strani navedene države članice v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe [] [ESR]. | 6.   Podatki za posamezno državo članico, zapisani v registre, vzpostavljene v skladu s členom 11 Uredbe [] [ESR] en mesec po datumu preverjanju skladnosti z Uredbo [] [LULUCF] iz odstavka 5 tega člena, se uporabijo za preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR]. Preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR] za
  [leta v skladu s obdobjem skladnosti iz člena 9 Uredbe (EU) .../... ESR]
  se opravi na datum, ki je en mesec po datumu preverjanja skladnosti za prejšnje leto. To preverjanje vključuje spremembe takšnih podatkov zaradi uporabe prilagodljivosti s strani navedene države članice v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe [] [ESR]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Podatki za posamezno državo članico, zapisani v registre, vzpostavljene v skladu s členom 11 Uredbe [] [ESR] en mesec po datumu preverjanju skladnosti z Uredbo [] [LULUCF] iz odstavka 5 tega člena, se uporabijo za preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR]
  za leto 2021 in 2026
  . Preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR] za
  vsako leto od 2022 do 2025 in od 2027 do 2030
  se opravi na datum, ki je en mesec po datumu preverjanja skladnosti za prejšnje leto. To preverjanje vključuje spremembe takšnih podatkov zaradi uporabe prilagodljivosti s strani navedene države članice v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe [] [ESR].

6.   Podatki za posamezno državo članico, zapisani v registre, vzpostavljene v skladu s členom 11 Uredbe [] [ESR] en mesec po datumu preverjanju skladnosti z Uredbo [] [LULUCF] iz odstavka 5 tega člena, se uporabijo za preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR]. Preverjanje skladnosti na podlagi člena 9 Uredbe [] [ESR] za
  [leta v skladu s obdobjem skladnosti iz člena 9 Uredbe (EU) .../... ESR]
  se opravi na datum, ki je en mesec po datumu preverjanja skladnosti za prejšnje leto. To preverjanje vključuje spremembe takšnih podatkov zaradi uporabe prilagodljivosti s strani navedene države članice v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe [] [ESR].

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 6 a (novo)

Člen 31 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Zadnje preverjanje skladnosti iz odstavka 6 tega člena je pregled zahtev v skladu s [členom 9a; rezerva za zgodnje ukrepanje] [ESR], ki ga opravi komisija po zahtevi države članice za uporabo rezerve. Po tovrstnem preverjanju se lahko spremenijo podatki za vse upravičene države članice, če so izpolnjene zahteve iz [člena 9a; rezerva za zgodnje ukrepanje] [ESR]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Zadnje preverjanje skladnosti iz odstavka 6 tega člena je pregled zahtev v skladu s [členom 9a; rezerva za zgodnje ukrepanje] [ESR], ki ga opravi komisija po zahtevi države članice za uporabo rezerve. Po tovrstnem preverjanju se lahko spremenijo podatki za vse upravičene države članice, če so izpolnjene zahteve iz [člena 9a; rezerva za zgodnje ukrepanje] [ESR].

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 35 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Evropska agencija za okolje Komisiji pomaga pri njenem delu v zvezi z razsežnostma za razogljičenje in energijsko učinkovitost pri izvajanju členov 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 in 34 v skladu s svojim letnim delovnim programom. To vključuje pomoč pri: | Evropska agencija za okolje Komisiji pomaga pri njenem delu v zvezi z razsežnostma za razogljičenje in energijsko učinkovitost pri izvajanju členov
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 in 34 v skladu s svojim letnim delovnim programom. To vključuje pomoč pri: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evropska agencija za okolje Komisiji pomaga pri njenem delu v zvezi z razsežnostma za razogljičenje in energijsko učinkovitost pri izvajanju členov 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 in 34 v skladu s svojim letnim delovnim programom. To vključuje pomoč pri:

Evropska agencija za okolje Komisiji pomaga pri njenem delu v zvezi z razsežnostma za razogljičenje in energijsko učinkovitost pri izvajanju členov
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 in 34 v skladu s svojim letnim delovnim programom. To vključuje pomoč pri:

13a,

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – točka j a (novo)

Člen 35 – odstavek 1 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | pripravi okvirnega deleža obnovljivih virov energije pri končni porabi energije ter okvirni porabi primarne in končne energije v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

pripravi okvirnega deleža obnovljivih virov energije pri končni porabi energije ter okvirni porabi primarne in končne energije v Uniji.

pripravi okvirnega deleža obnovljivih virov energije pri končni porabi energije ter okvirni porabi primarne in končne energije v Uniji.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – naslov

Člen 37 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1

Člen 37 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji pomaga Odbor za
  energetsko unijo
  . Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011
  in deluje v sektorskih skupinah, relevantnih za to uredbo
  . | 1.   Komisiji
  pri izvajanju te uredbe
  pomaga Odbor za
  energijo in podnebje
  . Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisiji pomaga Odbor za
  energetsko unijo
  . Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011
  in deluje v sektorskih skupinah, relevantnih za to uredbo
  .

1.   Komisiji
  pri izvajanju te uredbe
  pomaga Odbor za
  energijo in podnebje
  . Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2

Člen 37 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Ta odbor nadomešča odbor, vzpostavljen s členom 8 Odločbe 93/389/EGS, členom 9 Odločbe 280/2004/ES in členom 26 Uredbe (EU) št. 525/2013. Sklici na
  odbor
  , vzpostavljen na podlagi navedenih pravnih aktov
  ,
  se upoštevajo kot sklici
  na
  odbor, vzpostavljen s to uredbo
  . | 2.   
  Ne glede na odstavek 1 tega člena Komisiji v zvezi z izvajanjem členov 15, 17, 23, 31 in 32 te uredbe pomaga Odbor za podnebne spremembe, ustanovljen na podlagi člena 26 Uredbe (EU) št. 525/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Ta odbor nadomešča odbor, vzpostavljen s členom 8 Odločbe 93/389/EGS, členom 9 Odločbe 280/2004/ES in členom 26 Uredbe (EU) št. 525/2013. Sklici na
  odbor
  , vzpostavljen na podlagi navedenih pravnih aktov
  ,
  se upoštevajo kot sklici
  na
  odbor, vzpostavljen s to uredbo
  .

2.   
  Ne glede na odstavek 1 tega člena Komisiji v zvezi z izvajanjem členov 15, 17, 23, 31 in 32 te uredbe pomaga Odbor za podnebne spremembe, ustanovljen na podlagi člena 26 Uredbe (EU) št. 525/2013.

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1

Člen 38 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija do 28. februarja 2026
  in
  potem vsakih pet let
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o delovanju te uredbe, njenem prispevku k upravljanju energetske unije ter skladnosti določb iz te uredbe o načrtovanju, poročanju in spremljanju z drugo zakonodajo Unije ali prihodnjimi odločitvami v zvezi z UNFCCC
  ali Pariškim sporazumom
  .
  Komisija lahko predloži predloge, če je ustrezno
  . | V šestih mesecih po spodbujevalnem dialogu, ki naj bi ga leta 2018 sklicali v okviru UNFCCC, da bi ocenili skupna prizadevanja pogodbenic v zvezi z napredkom pri doseganju globalnega dolgoročnega cilja,
  in
  v šestih mesecih po svetovnem pregledu stanja leta 2023 ter pri naslednjih svetovnih pregledih Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o delovanju
  in izvajanju
  te uredbe, njenem prispevku k upravljanju energetske unije ter skladnosti določb iz te uredbe o načrtovanju, poročanju in spremljanju z drugo zakonodajo Unije ali prihodnjimi odločitvami v zvezi z UNFCCC
  ter o ustreznosti njenega prispevka k ciljem Pariškega sporazuma
  .
  Poročila po potrebi spremljajo predlogi za okrepitev ukrepanja Unije v zvezi s podnebjem in energijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do 28. februarja 2026
  in
  potem vsakih pet let
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o delovanju te uredbe, njenem prispevku k upravljanju energetske unije ter skladnosti določb iz te uredbe o načrtovanju, poročanju in spremljanju z drugo zakonodajo Unije ali prihodnjimi odločitvami v zvezi z UNFCCC
  ali Pariškim sporazumom
  .
  Komisija lahko predloži predloge, če je ustrezno
  .

Komisija do 28. februarja 2026

potem vsakih pet let

ali Pariškim sporazumom

Komisija lahko predloži predloge, če je ustrezno

V šestih mesecih po spodbujevalnem dialogu, ki naj bi ga leta 2018 sklicali v okviru UNFCCC, da bi ocenili skupna prizadevanja pogodbenic v zvezi z napredkom pri doseganju globalnega dolgoročnega cilja,
  in
  v šestih mesecih po svetovnem pregledu stanja leta 2023 ter pri naslednjih svetovnih pregledih Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o delovanju
  in izvajanju
  te uredbe, njenem prispevku k upravljanju energetske unije ter skladnosti določb iz te uredbe o načrtovanju, poročanju in spremljanju z drugo zakonodajo Unije ali prihodnjimi odločitvami v zvezi z UNFCCC
  ter o ustreznosti njenega prispevka k ciljem Pariškega sporazuma
  .
  Poročila po potrebi spremljajo predlogi za okrepitev ukrepanja Unije v zvezi s podnebjem in energijo
  .

V šestih mesecih po spodbujevalnem dialogu, ki naj bi ga leta 2018 sklicali v okviru UNFCCC, da bi ocenili skupna prizadevanja pogodbenic v zvezi z napredkom pri doseganju globalnega dolgoročnega cilja,

v šestih mesecih po svetovnem pregledu stanja leta 2023 ter pri naslednjih svetovnih pregledih Komisija

in izvajanju

ter o ustreznosti njenega prispevka k ciljem Pariškega sporazuma

Poročila po potrebi spremljajo predlogi za okrepitev ukrepanja Unije v zvezi s podnebjem in energijo

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1 a (novo)

Člen 38 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V šestih mesecih za tem, ko Unija predloži nov ali revidiran nacionalno določeni prispevek iz Pariškega sporazuma, Komisija po potrebi pripravi potrebne predloge za spremembo ustreznih pravnih aktov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V šestih mesecih za tem, ko Unija predloži nov ali revidiran nacionalno določeni prispevek iz Pariškega sporazuma, Komisija po potrebi pripravi potrebne predloge za spremembo ustreznih pravnih aktov Unije.

V šestih mesecih za tem, ko Unija predloži nov ali revidiran nacionalno določeni prispevek iz Pariškega sporazuma, Komisija po potrebi pripravi potrebne predloge za spremembo ustreznih pravnih aktov Unije.

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 1 – točka 2

Člen 40 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 98/70/ES

Člen 7a – odstavek 1 – pododstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | v tretjem pododstavku člena 7a(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:



  „celotno količino vsake vrste dobavljenega goriva ali energije; ter“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

(2)

v tretjem pododstavku člena 7a(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„celotno količino vsake vrste dobavljenega goriva ali energije; ter“;

„celotno količino vsake vrste dobavljenega goriva ali energije; ter“;

črtano

črtano

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1 – točka 2

Člen 47 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2012/27/EU

Člen 18 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | v členu 18(1) s črta točka (e); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

(2)

v členu 18(1) s črta točka (e);

črtano

črtano

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka 1

Člen 49 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva (EU) 2015/652

Priloga I – del 2 – točke 2, 3, 4 in 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | točke
  2
  , 3, 4
  in 7 v delu 2 Priloge I se
  črtajo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

točke
  2
  , 3, 4
  in 7 v delu 2 Priloge I se
  črtajo
  ;

točke

, 3, 4

črtajo

| (1) | točki
  2 in 7 v delu 2 Priloge I se
  črtata
  ; |
| --- | --- |

(1)

točki
  2 in 7 v delu 2 Priloge I se
  črtata
  ;

točki

črtata

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 49 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Direktiva (EU) 2015/652

Priloga III – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „1. | Države članice sporočijo podatke, navedene v točki 3. Sporočiti je treba podatke za vso gorivo in energijo, dana na trg v vsaki državi članici. Če je več biogoriv v mešanici s fosilnimi gorivi, se predložijo podatki za vsako posamezno biogorivo.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„1.

Države članice sporočijo podatke, navedene v točki 3. Sporočiti je treba podatke za vso gorivo in energijo, dana na trg v vsaki državi članici. Če je več biogoriv v mešanici s fosilnimi gorivi, se predložijo podatki za vsako posamezno biogorivo.“;

| „1. | Države članice
  vsako leto
  sporočijo podatke, navedene v točki 3. Sporočiti je treba podatke za vso gorivo in energijo, dana na trg v vsaki državi članici. Če je več biogoriv v mešanici s fosilnimi gorivi, se predložijo podatki za vsako posamezno biogorivo.“; |
| --- | --- |

„1.

Države članice
  vsako leto
  sporočijo podatke, navedene v točki 3. Sporočiti je treba podatke za vso gorivo in energijo, dana na trg v vsaki državi članici. Če je več biogoriv v mešanici s fosilnimi gorivi, se predložijo podatki za vsako posamezno biogorivo.“;

vsako leto

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Člen 49 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Direktiva (EU) 2015/652

Priloga III – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v točki 3 se črtata točki (e) in (f); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

v točki 3 se črtata točki (e) in (f);

v točki 3 se črtata točki (e) in (f);

črtano

črtano

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 a (novo)

Člen 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 49a |
| | EGP |
| | 1.
     
  V ... [šestih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe] Komisija predloži osnutek sklepa skupnega odbora o tej uredbi skupnemu odboru EGP, da lahko države EGP/Efte v celoti izvajajo določbe te uredbe, kar bi prispevalo k doseganju ciljev energetske unije. |
| | 2.
     
  Ko se uredba vključi v EGP/Efto po sklepu skupnega odbora, se obveznosti držav članic nasproti drugim državam članicam v skladu s to uredbo razširijo tudi na države EGP/Efte, ki to uredbo izvajajo na svojem ozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 49a

Člen 49a

EGP

EGP

1.
     
  V ... [šestih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe] Komisija predloži osnutek sklepa skupnega odbora o tej uredbi skupnemu odboru EGP, da lahko države EGP/Efte v celoti izvajajo določbe te uredbe, kar bi prispevalo k doseganju ciljev energetske unije.

2.
     
  Ko se uredba vključi v EGP/Efto po sklepu skupnega odbora, se obveznosti držav članic nasproti drugim državam članicam v skladu s to uredbo razširijo tudi na države EGP/Efte, ki to uredbo izvajajo na svojem ozemlju.

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 a (novo)

Člen 50 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 50a




  Energetska skupnost




  V ... [šestih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe] Komisija predlaga njeno vključitev v energetsko skupnost na podlagi člena 79 Pogodbe o ustanovitvi energetske skupnosti. Ko se uredba vključi z odločitvijo Sveta ministrov energetske skupnosti ter v skladu s spremembami po členu 24 Pogodbe o ustanovitvi energetske skupnosti, se obveznosti držav članic nasproti drugim državam članicam v skladu s to uredbo razširijo tudi na države članice energetske skupnosti, ki to uredbo izvajajo na svojem ozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 50a

Energetska skupnost

V ... [šestih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe] Komisija predlaga njeno vključitev v energetsko skupnost na podlagi člena 79 Pogodbe o ustanovitvi energetske skupnosti. Ko se uredba vključi z odločitvijo Sveta ministrov energetske skupnosti ter v skladu s spremembami po členu 24 Pogodbe o ustanovitvi energetske skupnosti, se obveznosti držav članic nasproti drugim državam članicam v skladu s to uredbo razširijo tudi na države članice energetske skupnosti, ki to uredbo izvajajo na svojem ozemlju.

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51

Člen 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 51 | Člen 51 |
| Prehodne določbe | Prehodne določbe |
| Z odstopanjem od člena 50 te uredbe, se člen 7 ter člen 17(1)(a) in (d) Uredbe (EU) št. 525/2013 še naprej uporabljata za poročila s podatki, ki se zahtevajo na podlagi navedenih členov za leta 2018, 2019 in 2020. | Z odstopanjem od člena 50 te uredbe, se člen 7 ter člen 17(1)(a) in (d) Uredbe (EU) št. 525/2013 še naprej uporabljata za poročila s podatki, ki se zahtevajo na podlagi navedenih členov za leta 2018, 2019 in 2020. |
| | Člen 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja v zvezi z drugim ciljnim obdobjem Kjotskega protokola. |
| Člen 19 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za preglede podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2018, 2019 in 2020. | Člen 19 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za preglede podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2018, 2019 in 2020. |
| Člen 22 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za poročanje, ki se zahteva na podlagi navedenega člena. | Člen 22 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za poročanje, ki se zahteva na podlagi navedenega člena. |
| | Člen 26(1) Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za namen izvajanja členov 15, 17, 23, 31 in 32 te uredbe ter kjer je navedeno v drugih pravnih aktih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 51

Člen 51

Prehodne določbe

Prehodne določbe

Z odstopanjem od člena 50 te uredbe, se člen 7 ter člen 17(1)(a) in (d) Uredbe (EU) št. 525/2013 še naprej uporabljata za poročila s podatki, ki se zahtevajo na podlagi navedenih členov za leta 2018, 2019 in 2020.

Z odstopanjem od člena 50 te uredbe, se člen 7 ter člen 17(1)(a) in (d) Uredbe (EU) št. 525/2013 še naprej uporabljata za poročila s podatki, ki se zahtevajo na podlagi navedenih členov za leta 2018, 2019 in 2020.

Člen 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja v zvezi z drugim ciljnim obdobjem Kjotskega protokola.

Člen 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja v zvezi z drugim ciljnim obdobjem Kjotskega protokola.

Člen 19 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za preglede podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2018, 2019 in 2020.

Člen 19 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za preglede podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2018, 2019 in 2020.

Člen 22 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za poročanje, ki se zahteva na podlagi navedenega člena.

Člen 22 Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za poročanje, ki se zahteva na podlagi navedenega člena.

Člen 26(1) Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za namen izvajanja členov 15, 17, 23, 31 in 32 te uredbe ter kjer je navedeno v drugih pravnih aktih Unije.

Člen 26(1) Uredbe (EU) št. 525/2013 se še naprej uporablja za namen izvajanja členov 15, 17, 23, 31 in 32 te uredbe ter kjer je navedeno v drugih pravnih aktih Unije.

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 1 – točka 1.3 – točka iii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 1 – točka 1.3 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, in vključevanje civilne družbe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, in vključevanje civilne družbe

| iii. | Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, in vključevanje civilne družbe
  in splošne javnosti |
| --- | --- |

iii.

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, in vključevanje civilne družbe
  in splošne javnosti

in splošne javnosti

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 1 – točka 1.4 – naslov

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 1 – točka 1.4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.4. | Regionalno
  sodelovanje pri pripravi načrta |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.4.

Regionalno
  sodelovanje pri pripravi načrta

Regionalno

| 1.4. | Makroregionalno in regionalno
  sodelovanje pri pripravi načrta |
| --- | --- |

1.4.

Makroregionalno in regionalno
  sodelovanje pri pripravi načrta

Makroregionalno in regionalno

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 1 – točka 1.4 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 1 – točka 1.4 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Pojasnilo, kako se regionalno sodelovanje upošteva v načrtu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Pojasnilo, kako se regionalno sodelovanje upošteva v načrtu

| ii. | Pojasnilo, kako se
  makroregionalno in
  regionalno sodelovanje upošteva v načrtu |
| --- | --- |

ii.

Pojasnilo, kako se
  makroregionalno in
  regionalno sodelovanje upošteva v načrtu

makroregionalno in

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.1. – naslov

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.1. – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Emisije in odvzemi toplogrednih plinov
  (za načrt, ki pokriva obdobje od leta 2021 do 2030, cilj okvira do leta 2030 je najmanj 40-odstotno zmanjšanje domačih emisij toplogrednih plinov na ravni gospodarstva v primerjavi z letom 1990)

   (1) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.1.

Emisije in odvzemi toplogrednih plinov
  (za načrt, ki pokriva obdobje od leta 2021 do 2030, cilj okvira do leta 2030 je najmanj 40-odstotno zmanjšanje domačih emisij toplogrednih plinov na ravni gospodarstva v primerjavi z letom 1990)

   (1)

(za načrt, ki pokriva obdobje od leta 2021 do 2030, cilj okvira do leta 2030 je najmanj 40-odstotno zmanjšanje domačih emisij toplogrednih plinov na ravni gospodarstva v primerjavi z letom 1990)

1

| 2.1.1. | Emisije in odvzemi toplogrednih plinov (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

Emisije in odvzemi toplogrednih plinov (1)

1

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.1. – točka i a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.1. – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ia. | Začrtani poteki države članice od leta 2021 dalje za vzdrževanje in povečanje odvzemov ogljika po ponorih, ki je v skladu s Pariškim sporazumom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ia.

ia.

Začrtani poteki države članice od leta 2021 dalje za vzdrževanje in povečanje odvzemov ogljika po ponorih, ki je v skladu s Pariškim sporazumom;

Začrtani poteki države članice od leta 2021 dalje za vzdrževanje in povečanje odvzemov ogljika po ponorih, ki je v skladu s Pariškim sporazumom;

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.1. – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.1. – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Če je ustrezno, drugi
  splošni in posamezni
  nacionalni
  cilji, skladni
  z obstoječimi
  dolgoročnimi
  strategijami za nizke emisije
  . Če je ustrezno, drugi splošni in posamezni cilji, vključno s sektorskimi cilji in cilji prilagajanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Če je ustrezno, drugi
  splošni in posamezni
  nacionalni
  cilji, skladni
  z obstoječimi
  dolgoročnimi
  strategijami za nizke emisije
  . Če je ustrezno, drugi splošni in posamezni cilji, vključno s sektorskimi cilji in cilji prilagajanja

Če je ustrezno, drugi

nacionalni

z obstoječimi

strategijami za nizke emisije

| ii. | Drugi
  splošni in posamezni cilji, skladni
  s Pariškim sporazumom in
  dolgoročnimi
  podnebnimi in energetskimi strategijami
  . Če je ustrezno, drugi splošni in posamezni cilji, vključno s sektorskimi cilji in cilji prilagajanja |
| --- | --- |

ii.

Drugi
  splošni in posamezni cilji, skladni
  s Pariškim sporazumom in
  dolgoročnimi
  podnebnimi in energetskimi strategijami
  . Če je ustrezno, drugi splošni in posamezni cilji, vključno s sektorskimi cilji in cilji prilagajanja

Drugi

s Pariškim sporazumom in

podnebnimi in energetskimi strategijami

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Načrtovani
  delež energije iz obnovljivih virov
  države članice
  v bruto porabi končne energije v letu 2030
  kot njen nacionalni prispevek k zavezujočemu cilju na ravni EU najmanj 27 % v letu 2030 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Načrtovani
  delež energije iz obnovljivih virov
  države članice
  v bruto porabi končne energije v letu 2030
  kot njen nacionalni prispevek k zavezujočemu cilju na ravni EU najmanj 27 % v letu 2030

Načrtovani

države članice

kot njen nacionalni prispevek k zavezujočemu cilju na ravni EU najmanj 27 % v letu 2030

| i. | Nacionalni cilj države članice za
  delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030. |
| --- | --- |

i.

Nacionalni cilj države članice za
  delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2030.

Nacionalni cilj države članice za

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka iii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | Začrtani potek za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od leta 2021 do 2030 v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

Začrtani potek za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od leta 2021 do 2030 v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa

| iii. | Začrtani potek
  države članice
  za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od leta 2021 do 2030 v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa
  (porazdeljen med cestni, železniški in zračni) |
| --- | --- |

iii.

Začrtani potek
  države članice
  za sektorski delež energije iz obnovljivih virov v porabi končne energije od leta 2021 do 2030 v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa
  (porazdeljen med cestni, železniški in zračni)

države članice

(porazdeljen med cestni, železniški in zračni)

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka iv

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | Začrtani potek po posameznih tehnologijah obnovljivih virov, ki jih država članica namerava uporabiti, da realizira skupne in sektorske
  predividene
  poteke za energijo iz obnovljivih virov od leta 2021 do 2030, vključno s pričakovano bruto porabo končne energije po posamezni tehnologiji in sektorju v Mtoe in skupno načrtovano nameščeno zmogljivostjo (razdeljeno na novo zmogljivost in nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo) po posamezni tehnologiji in sektorju v MW |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

Začrtani potek po posameznih tehnologijah obnovljivih virov, ki jih država članica namerava uporabiti, da realizira skupne in sektorske
  predividene
  poteke za energijo iz obnovljivih virov od leta 2021 do 2030, vključno s pričakovano bruto porabo končne energije po posamezni tehnologiji in sektorju v Mtoe in skupno načrtovano nameščeno zmogljivostjo (razdeljeno na novo zmogljivost in nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo) po posamezni tehnologiji in sektorju v MW

predividene

| iv. | Začrtani potek po posameznih tehnologijah obnovljivih virov, ki jih država članica namerava uporabiti, da realizira skupne in sektorske
  predvidene
  poteke za energijo iz obnovljivih virov od leta 2021 do 2030, vključno s pričakovano bruto porabo končne energije po posamezni tehnologiji in sektorju v Mtoe in skupno načrtovano
  neto
  nameščeno zmogljivostjo (razdeljeno na novo zmogljivost in nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo) po posamezni tehnologiji in sektorju v MW |
| --- | --- |

iv.

Začrtani potek po posameznih tehnologijah obnovljivih virov, ki jih država članica namerava uporabiti, da realizira skupne in sektorske
  predvidene
  poteke za energijo iz obnovljivih virov od leta 2021 do 2030, vključno s pričakovano bruto porabo končne energije po posamezni tehnologiji in sektorju v Mtoe in skupno načrtovano
  neto
  nameščeno zmogljivostjo (razdeljeno na novo zmogljivost in nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo) po posamezni tehnologiji in sektorju v MW

predvidene

neto

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka v

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| v. | Začrtani potek povpraševanja po bioenergiji, razčlenjeno na toploto, elektriko in promet, ter predvideni potek oskrbe z biomaso prek surovin, domača proizvodnja v primerjavi z uvozom Za gozdno biomaso ocena njenega vira in vpliva na ponor LULUCF |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

v.

Začrtani potek povpraševanja po bioenergiji, razčlenjeno na toploto, elektriko in promet, ter predvideni potek oskrbe z biomaso prek surovin, domača proizvodnja v primerjavi z uvozom Za gozdno biomaso ocena njenega vira in vpliva na ponor LULUCF

| v. | Začrtani potek povpraševanja
  države članice
  po bioenergiji, razčlenjeno na toploto, elektriko in promet, ter predvideni potek oskrbe z biomaso prek surovin, domača proizvodnja v primerjavi z uvozom. Za gozdno biomaso ocena njenega vira in vpliva na ponor LULUCF |
| --- | --- |

v.

Začrtani potek povpraševanja
  države članice
  po bioenergiji, razčlenjeno na toploto, elektriko in promet, ter predvideni potek oskrbe z biomaso prek surovin, domača proizvodnja v primerjavi z uvozom. Za gozdno biomaso ocena njenega vira in vpliva na ponor LULUCF

države članice

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka v a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | va. | Delež države članice in začrtani potek ter cilji za energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti za vire energije in samoporabniki v letu 2030 ter začrtani potek od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

va.

va.

Delež države članice in začrtani potek ter cilji za energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti za vire energije in samoporabniki v letu 2030 ter začrtani potek od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije.

Delež države članice in začrtani potek ter cilji za energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, skupnosti za vire energije in samoporabniki v letu 2030 ter začrtani potek od leta 2021 do leta 2030, vključno s pričakovano končno bruto porabo energije.

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka vi

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.1 – točka 2.1.2. – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| vi. | Če je ustrezno, drugi nacionalni začrtani poteki in cilji, vključno z dolgoročnimi ali sektorskimi (npr. delež naprednih biogoriv, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah, energija
  iz obnovljivih virov
  ,
  ki jo proizvedejo mesta
  ,
  energetske skupnosti in samoporabniki
  ) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

vi.

Če je ustrezno, drugi nacionalni začrtani poteki in cilji, vključno z dolgoročnimi ali sektorskimi (npr. delež naprednih biogoriv, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah, energija
  iz obnovljivih virov
  ,
  ki jo proizvedejo mesta
  ,
  energetske skupnosti in samoporabniki
  )

iz obnovljivih virov

ki jo proizvedejo mesta

energetske skupnosti in samoporabniki

| vi. | Če je ustrezno, drugi nacionalni začrtani poteki in cilji, vključno z dolgoročnimi ali sektorskimi (npr. delež naprednih biogoriv, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah, energija,
  proizvedena iz mulja
  ,
  pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda
  ) |
| --- | --- |

vi.

Če je ustrezno, drugi nacionalni začrtani poteki in cilji, vključno z dolgoročnimi ali sektorskimi (npr. delež naprednih biogoriv, delež energije iz obnovljivih virov v daljinskem ogrevanju, uporaba energije iz obnovljivih virov v stavbah, energija,
  proizvedena iz mulja
  ,
  pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda
  )

proizvedena iz mulja

pridobljenega s čiščenjem odpadnih voda

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Okvirni prispevek nacionalne energijske učinkovitosti k doseganju zavezujočega cilja 30-odstotne energijske učinkovitosti
  Unije v letu 2030 iz člena 1(1)
  in
  člena 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761],
  bodisi na podlagi porabe primarne ali končne energije, prihranka primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti;
  izražen v smislu absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030, z linearnim začrtanim potekom za ta
  prispevek
  od leta 2021 naprej; vključno s temeljno metodologijo in uporabljenimi pretvorbenimi faktorji |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Okvirni prispevek nacionalne energijske učinkovitosti k doseganju zavezujočega cilja 30-odstotne energijske učinkovitosti
  Unije v letu 2030 iz člena 1(1)
  in
  člena 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761],
  bodisi na podlagi porabe primarne ali končne energije, prihranka primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti;
  izražen v smislu absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030, z linearnim začrtanim potekom za ta
  prispevek
  od leta 2021 naprej; vključno s temeljno metodologijo in uporabljenimi pretvorbenimi faktorji

Okvirni prispevek nacionalne energijske učinkovitosti k doseganju zavezujočega cilja 30-odstotne energijske učinkovitosti

in

bodisi na podlagi porabe primarne ali končne energije, prihranka primarne ali končne energije ali energijske intenzivnosti;

prispevek

| i. | Zavezujoči cilj države članice za energijsko učinkovitost
  Unije v letu 2030 iz člena 1(1), člena 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], izražen v smislu absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030, z linearnim začrtanim potekom za ta
  cilj
  od leta 2021 naprej; vključno s temeljno metodologijo in uporabljenimi pretvorbenimi faktorji |
| --- | --- |

i.

Zavezujoči cilj države članice za energijsko učinkovitost
  Unije v letu 2030 iz člena 1(1), člena 3(4) Direktive 2012/27/EU [različica kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761], izražen v smislu absolutne ravni porabe primarne energije in porabe končne energije v letih 2020 in 2030, z linearnim začrtanim potekom za ta
  cilj
  od leta 2021 naprej; vključno s temeljno metodologijo in uporabljenimi pretvorbenimi faktorji

Zavezujoči cilj države članice za energijsko učinkovitost

cilj

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Skupni prihranek energije, dosežen v obdobju 2021–2030, v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU glede obveznosti v zvezi s prihranki energije [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Skupni prihranek energije, dosežen v obdobju 2021–2030, v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU glede obveznosti v zvezi s prihranki energije [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti

| ii. | Skupni
  dodatni
  prihranek energije, dosežen v obdobju 2021–2030
  in naslednjih obdobjih
  , v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU glede obveznosti v zvezi s prihranki energije [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti |
| --- | --- |

ii.

Skupni
  dodatni
  prihranek energije, dosežen v obdobju 2021–2030
  in naslednjih obdobjih
  , v skladu s členom 7 Direktive 2012/27/EU glede obveznosti v zvezi s prihranki energije [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] o sistemih obveznosti energijske učinkovitosti

dodatni

in naslednjih obdobjih

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka iii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | Cilji za dolgoročno prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in poslovnih stavb (tako javnih kot zasebnih) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

Cilji za dolgoročno prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in poslovnih stavb (tako javnih kot zasebnih)

| iii. | Cilji za
  leti 2030 in 2040 za
  dolgoročno prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in poslovnih stavb (tako javnih kot zasebnih)
  v skladu s ciljem za leto 2050 – razogljičen stavbni fond s skoraj ničelno porabo energije |
| --- | --- |

iii.

Cilji za
  leti 2030 in 2040 za
  dolgoročno prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in poslovnih stavb (tako javnih kot zasebnih)
  v skladu s ciljem za leto 2050 – razogljičen stavbni fond s skoraj ničelno porabo energije

leti 2030 in 2040 za

v skladu s ciljem za leto 2050 – razogljičen stavbni fond s skoraj ničelno porabo energije

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka iv

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.2 – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | Skupna tlorisna površina, ki jo je treba prenoviti, ali enakovredni prihranek energije, ki ga je treba doseči od leta 2021 do leta 2030 skladno s členom 5 Direktive 2012/27/EU glede stavb javnih organov kot zgleda |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

Skupna tlorisna površina, ki jo je treba prenoviti, ali enakovredni prihranek energije, ki ga je treba doseči od leta 2021 do leta 2030 skladno s členom 5 Direktive 2012/27/EU glede stavb javnih organov kot zgleda

| iv. | Skupna tlorisna površina, ki jo je treba prenoviti,
  in ustrezni prihranki energije
  ali enakovredni prihranek energije, ki ga je treba doseči od leta 2021 do leta 2030 skladno s členom 5 Direktive 2012/27/EU glede stavb javnih organov kot zgleda |
| --- | --- |

iv.

Skupna tlorisna površina, ki jo je treba prenoviti,
  in ustrezni prihranki energije
  ali enakovredni prihranek energije, ki ga je treba doseči od leta 2021 do leta 2030 skladno s členom 5 Direktive 2012/27/EU glede stavb javnih organov kot zgleda

in ustrezni prihranki energije

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.3 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.3 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Nacionalni cilji glede večje diverzifikacije virov energije in dobave iz tretjih držav, skladiščenja in prilagajanja odjema |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Nacionalni cilji glede večje diverzifikacije virov energije in dobave iz tretjih držav, skladiščenja in prilagajanja odjema

| i. | Nacionalni cilji glede večje diverzifikacije virov energije in dobave iz tretjih držav,
  uporabe ukrepov za varčevanje z energijo,
  skladiščenja in prilagajanja odjema |
| --- | --- |

i.

Nacionalni cilji glede večje diverzifikacije virov energije in dobave iz tretjih držav,
  uporabe ukrepov za varčevanje z energijo,
  skladiščenja in prilagajanja odjema

uporabe ukrepov za varčevanje z energijo,

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.3 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.3 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Nacionalni cilji glede zmanjšanja odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Nacionalni cilji glede zmanjšanja odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav

| ii. | Nacionalni cilji glede zmanjšanja odvisnosti od uvoza energije iz
  fosilnih goriv (nafta, premog in plin) ter po potrebi iz
  tretjih držav |
| --- | --- |

ii.

Nacionalni cilji glede zmanjšanja odvisnosti od uvoza energije iz
  fosilnih goriv (nafta, premog in plin) ter po potrebi iz
  tretjih držav

fosilnih goriv (nafta, premog in plin) ter po potrebi iz

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.3 – točka iv

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.3 – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | Nacionalni cilji glede
  razvoja domačih virov energije (predvsem energije iz obnovljivih virov) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

Nacionalni cilji glede
  razvoja domačih virov energije (predvsem energije iz obnovljivih virov)

razvoja domačih virov energije (predvsem energije iz obnovljivih virov)

| iv. | Nacionalni cilji glede
  povečanja prožnosti nacionalnega energetskega sistema |
| --- | --- |

iv.

Nacionalni cilji glede
  povečanja prožnosti nacionalnega energetskega sistema

povečanja prožnosti nacionalnega energetskega sistema

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.1 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Raven elektroenergetske povezanosti, ki je cilj države članice za leto 2030,
  glede na cilj Evropskega sveta iz oktobra 2014 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Raven elektroenergetske povezanosti, ki je cilj države članice za leto 2030,
  glede na cilj Evropskega sveta iz oktobra 2014

glede na cilj Evropskega sveta iz oktobra 2014

| i. | Raven elektroenergetske povezanosti, ki je cilj države članice za leto 2030
  in znaša najmanj 15 %
  ,
  ob upoštevanju cilja 10-odstotne medsebojne povezanosti do leta 2020 |
| --- | --- |

i.

Raven elektroenergetske povezanosti, ki je cilj države članice za leto 2030
  in znaša najmanj 15 %
  ,
  ob upoštevanju cilja 10-odstotne medsebojne povezanosti do leta 2020

in znaša najmanj 15 %

ob upoštevanju cilja 10-odstotne medsebojne povezanosti do leta 2020

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.2 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Ključni nacionalni cilji za infrastrukturo za prenos energije in plina, ki so potrebni za doseganje splošnih in posameznih ciljev iz katere koli razsežnosti strategije za energetsko unijo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Ključni nacionalni cilji za infrastrukturo za prenos energije in plina, ki so potrebni za doseganje splošnih in posameznih ciljev iz katere koli razsežnosti strategije za energetsko unijo

| i. | Ključni nacionalni cilji za infrastrukturo za prenos
  in distribucijo
  energije in plina
  ter njeno posodobitev
  , ki so potrebni za doseganje splošnih in posameznih ciljev iz katere koli razsežnosti strategije za energetsko unijo
  , navedene v točki 2 |
| --- | --- |

i.

Ključni nacionalni cilji za infrastrukturo za prenos
  in distribucijo
  energije in plina
  ter njeno posodobitev
  , ki so potrebni za doseganje splošnih in posameznih ciljev iz katere koli razsežnosti strategije za energetsko unijo
  , navedene v točki 2

in distribucijo

ter njeno posodobitev

, navedene v točki 2

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Nacionalni cilji, povezani z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot sta povezovanje in spajanje trgov, vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Nacionalni cilji, povezani z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot sta povezovanje in spajanje trgov, vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev

| i. | Nacionalni cilji, povezani z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot sta
  povečanje prilagodljivosti sistema,
  povezovanje in spajanje trgov
  , pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa, cenovni signali v realnem času
  , vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev |
| --- | --- |

i.

Nacionalni cilji, povezani z drugimi vidiki notranjega trga energije, kot sta
  povečanje prilagodljivosti sistema,
  povezovanje in spajanje trgov
  , pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa, cenovni signali v realnem času
  , vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev

povečanje prilagodljivosti sistema,

, pametna omrežja, združevanje, prilagajanje odjema, skladiščenje, razpršena proizvodnja, mehanizmi za dispečiranje, ponovno dispečiranje in omejevanje prenosa, cenovni signali v realnem času

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka i a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ia. | Nacionalni cilji, povezani z nediskriminatornim deležem energije iz obnovljivih virov, prilagajanjem odjema in skladiščenja, vključno z združevanjem, na vseh energetskih trgih in s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ia.

ia.

Nacionalni cilji, povezani z nediskriminatornim deležem energije iz obnovljivih virov, prilagajanjem odjema in skladiščenja, vključno z združevanjem, na vseh energetskih trgih in s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev;

Nacionalni cilji, povezani z nediskriminatornim deležem energije iz obnovljivih virov, prilagajanjem odjema in skladiščenja, vključno z združevanjem, na vseh energetskih trgih in s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev;

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka i b (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ib. | Nacionalni cilji glede zagotavljanja udeležbe odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi lastne proizvodnje in novih tehnologij, vključno s pametnimi števci; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ib.

ib.

Nacionalni cilji glede zagotavljanja udeležbe odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi lastne proizvodnje in novih tehnologij, vključno s pametnimi števci;

Nacionalni cilji glede zagotavljanja udeležbe odjemalcev v energetskem sistemu ter koristi lastne proizvodnje in novih tehnologij, vključno s pametnimi števci;

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka iii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.4 – točka 2.4.3 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | Nacionalni cilji za zaščito odjemalcev energije in izboljšanje konkurenčnosti maloprodajnega trga energije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

Nacionalni cilji za zaščito odjemalcev energije in izboljšanje konkurenčnosti maloprodajnega trga energije

| iii. | Nacionalni cilji za zaščito odjemalcev energije
  , povečanje preglednosti, spodbujanje menjave ponudnika
  in izboljšanje konkurenčnosti maloprodajnega trga energije |
| --- | --- |

iii.

Nacionalni cilji za zaščito odjemalcev energije
  , povečanje preglednosti, spodbujanje menjave ponudnika
  in izboljšanje konkurenčnosti maloprodajnega trga energije

, povečanje preglednosti, spodbujanje menjave ponudnika

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.5 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.5 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Nacionalni cilji in cilji glede financiranja
  javnih in zasebnih raziskav
  in
  inovacij
  ,
  povezanih
  z energetsko unijo, vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev, kjer je primerno; odražajo prednostne naloge strategije za energetsko unijo in načrta SET |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Nacionalni cilji in cilji glede financiranja
  javnih in zasebnih raziskav
  in
  inovacij
  ,
  povezanih
  z energetsko unijo, vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev, kjer je primerno; odražajo prednostne naloge strategije za energetsko unijo in načrta SET

javnih in zasebnih raziskav

inovacij

povezanih

| i. | Nacionalni cilji in cilji glede financiranja
  javne podpore za raziskave
  in
  inovacije
  ,
  povezane
  z energetsko unijo
  , in njen pričakovani učinek vzvoda na zasebne raziskave
  , vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev, kjer je primerno; odražajo prednostne naloge strategije za energetsko unijo in načrta SET |
| --- | --- |

i.

Nacionalni cilji in cilji glede financiranja
  javne podpore za raziskave
  in
  inovacije
  ,
  povezane
  z energetsko unijo
  , in njen pričakovani učinek vzvoda na zasebne raziskave
  , vključno s časovnim okvirom za izpolnitev ciljev, kjer je primerno; odražajo prednostne naloge strategije za energetsko unijo in načrta SET

javne podpore za raziskave

inovacije

povezane

, in njen pričakovani učinek vzvoda na zasebne raziskave

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.5 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 2 – točka 2.5 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Kjer je primerno, nacionalni
  cilji
  , vključno z dolgoročnimi cilji (2050) za uvedbo nizkoogljičnih
  tehnologij
  , vključno z razogljičenjem energijsko in ogljično intenzivnih industrijskih sektorjev ter, če je primerno, za povezano infrastrukturo za prevoz in skladiščenje ogljika |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Kjer je primerno, nacionalni
  cilji
  , vključno z dolgoročnimi cilji (2050) za uvedbo nizkoogljičnih
  tehnologij
  , vključno z razogljičenjem energijsko in ogljično intenzivnih industrijskih sektorjev ter, če je primerno, za povezano infrastrukturo za prevoz in skladiščenje ogljika

Kjer je primerno, nacionalni

, vključno z dolgoročnimi cilji (2050) za uvedbo nizkoogljičnih

, vključno z razogljičenjem energijsko in ogljično intenzivnih industrijskih sektorjev ter, če je primerno, za povezano infrastrukturo za prevoz in skladiščenje ogljika

| ii. | Nacionalni
  cilji
  do leta 2050 v zvezi s spodbujanjem trajnostnih
  tehnologij |
| --- | --- |

ii.

Nacionalni
  cilji
  do leta 2050 v zvezi s spodbujanjem trajnostnih
  tehnologij

Nacionalni

do leta 2050 v zvezi s spodbujanjem trajnostnih

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.1

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.1.1 | Emisije in odvzemi toplogrednih plinov
  (za načrt, ki pokriva obdobje od leta 2021 do 2030, cilj okvira do leta 2030) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.1.1

Emisije in odvzemi toplogrednih plinov
  (za načrt, ki pokriva obdobje od leta 2021 do 2030, cilj okvira do leta 2030)

(za načrt, ki pokriva obdobje od leta 2021 do 2030, cilj okvira do leta 2030)

| 3.1.1 | Emisije in odvzemi toplogrednih plinov |
| --- | --- |

3.1.1

Emisije in odvzemi toplogrednih plinov

| i. | Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi [] [ESR], iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo [] [LULUCF], ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzema z razvojem dolgoročne vizije in ciljem
  postati nizkoogljično gospodarstvo s 50-letno perspektivo ter doseči ravnovesje med emisijami in odvzemi
  v skladu s Pariškim sporazumom |
| --- | --- |

i.

Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi [] [ESR], iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo [] [LULUCF], ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzema z razvojem dolgoročne vizije in ciljem
  postati nizkoogljično gospodarstvo s 50-letno perspektivo ter doseči ravnovesje med emisijami in odvzemi
  v skladu s Pariškim sporazumom

postati nizkoogljično gospodarstvo s 50-letno perspektivo ter doseči ravnovesje med emisijami in odvzemi

| i. | Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi [] [ESR], iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo [] [LULUCF]
  in začrtani potek za vzdrževanje in povečanje odvzemov ogljika po ponorih iz točke 2.1.1
  , ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzema z razvojem dolgoročne vizije in ciljem
  doseči ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050 ter kmalu zatem negativne emisije
  v skladu s Pariškim sporazumom |
| --- | --- |

i.

Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi [] [ESR], iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo [] [LULUCF]
  in začrtani potek za vzdrževanje in povečanje odvzemov ogljika po ponorih iz točke 2.1.1
  , ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzema z razvojem dolgoročne vizije in ciljem
  doseči ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050 ter kmalu zatem negativne emisije
  v skladu s Pariškim sporazumom

in začrtani potek za vzdrževanje in povečanje odvzemov ogljika po ponorih iz točke 2.1.1

doseči ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050 ter kmalu zatem negativne emisije

| ii. | Regionalno sodelovanje na tem področju |
| --- | --- |

ii.

Regionalno sodelovanje na tem področju

| ii. | Regionalno sodelovanje na tem področju |
| --- | --- |

ii.

Regionalno sodelovanje na tem področju

| iii. | Brez poseganja v veljavnost pravil o državni pomoči, finančni ukrepi, vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, na tem področju na nacionalni ravni |
| --- | --- |

iii.

Brez poseganja v veljavnost pravil o državni pomoči, finančni ukrepi, vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, na tem področju na nacionalni ravni

| iii. | Brez poseganja v veljavnost pravil o državni pomoči, finančni ukrepi, vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, na tem področju na nacionalni ravni |
| --- | --- |

iii.

Brez poseganja v veljavnost pravil o državni pomoči, finančni ukrepi, vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, na tem področju na nacionalni ravni

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Politike in ukrepi za doseganje nacionalnega
  prispevka k zavezujočemu cilju
  na ravni EU do leta 2030 za energijo iz obnovljivih virov in začrtane poteke, predstavljene v točki 2.1.2, vključno z ukrepi, značilnimi za posamezne sektorje in tehnologije (6) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Politike in ukrepi za doseganje nacionalnega
  prispevka k zavezujočemu cilju
  na ravni EU do leta 2030 za energijo iz obnovljivih virov in začrtane poteke, predstavljene v točki 2.1.2, vključno z ukrepi, značilnimi za posamezne sektorje in tehnologije (6)

prispevka k zavezujočemu cilju

6

| i. | Politike in ukrepi za doseganje nacionalnega
  cilja do leta 2030 in zavezujočega cilja
  na ravni EU do leta 2030 za energijo iz obnovljivih virov in začrtane poteke, predstavljene v točki 2.1.2, vključno z ukrepi, značilnimi za posamezne sektorje in tehnologije (6) |
| --- | --- |

i.

Politike in ukrepi za doseganje nacionalnega
  cilja do leta 2030 in zavezujočega cilja
  na ravni EU do leta 2030 za energijo iz obnovljivih virov in začrtane poteke, predstavljene v točki 2.1.2, vključno z ukrepi, značilnimi za posamezne sektorje in tehnologije (6)

cilja do leta 2030 in zavezujočega cilja

6

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka iii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | Posebni ukrepi o finančni podpori, vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

Posebni ukrepi o finančni podpori, vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa

| iii. | Posebni
  nacionalni
  ukrepi o finančni podpori
  in fiskalni ukrepi
  , vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa |
| --- | --- |

iii.

Posebni
  nacionalni
  ukrepi o finančni podpori
  in fiskalni ukrepi
  , vključno s podporo EU in uporabo sredstev EU, za spodbujanje proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa

nacionalni

in fiskalni ukrepi

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka iv

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | Posebni ukrepi za uvedbo točke „vse na enem mestu“, racionalizacijo upravnih postopkov, zagotavljanje informacij in usposabljanja
  ter krepitev vloge samoporabnikov in energetskih skupnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

Posebni ukrepi za uvedbo točke „vse na enem mestu“, racionalizacijo upravnih postopkov, zagotavljanje informacij in usposabljanja
  ter krepitev vloge samoporabnikov in energetskih skupnosti

ter krepitev vloge samoporabnikov in energetskih skupnosti

| iv. | Posebni ukrepi za
  odpravo pretirano obremenjujočih stroškov in ovir za uporabo obnovljivih virov energije in
  uvedbo točke „vse na enem mestu“, racionalizacijo upravnih postopkov, zagotavljanje informacij in usposabljanja
  . Pričakovani učinek v smislu sprostitve novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov |
| --- | --- |

iv.

Posebni ukrepi za
  odpravo pretirano obremenjujočih stroškov in ovir za uporabo obnovljivih virov energije in
  uvedbo točke „vse na enem mestu“, racionalizacijo upravnih postopkov, zagotavljanje informacij in usposabljanja
  . Pričakovani učinek v smislu sprostitve novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov

odpravo pretirano obremenjujočih stroškov in ovir za uporabo obnovljivih virov energije in

. Pričakovani učinek v smislu sprostitve novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka iv a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iva. | Posebni ukrepi, s katerimi se potrošnikom podeli pravica in se jih spodbuja, da postanejo samoporabniki energije iz obnovljivih virov, ki posamično ali skupaj proizvajajo, shranjujejo, porabljajo in prodajajo svojo energijo iz obnovljivih virov, ter pričakovani učinek v smislu spodbujenih novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iva.

iva.

Posebni ukrepi, s katerimi se potrošnikom podeli pravica in se jih spodbuja, da postanejo samoporabniki energije iz obnovljivih virov, ki posamično ali skupaj proizvajajo, shranjujejo, porabljajo in prodajajo svojo energijo iz obnovljivih virov, ter pričakovani učinek v smislu spodbujenih novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov

Posebni ukrepi, s katerimi se potrošnikom podeli pravica in se jih spodbuja, da postanejo samoporabniki energije iz obnovljivih virov, ki posamično ali skupaj proizvajajo, shranjujejo, porabljajo in prodajajo svojo energijo iz obnovljivih virov, ter pričakovani učinek v smislu spodbujenih novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka vi a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.2 – točka vi a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | via. | Drugi načrtovani ali sprejeti ukrepi za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, kar vključuje zlasti, vendar ni omejeno na:










  (a) | ukrepe za zagotovitev, da bodo vse javne uprave (nacionalne, regionalne ali lokalne) v svoje dejavnosti vključile porabo energije iz obnovljivih virov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

via.

via.

Drugi načrtovani ali sprejeti ukrepi za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, kar vključuje zlasti, vendar ni omejeno na:

Drugi načrtovani ali sprejeti ukrepi za spodbujanje energije iz obnovljivih virov, kar vključuje zlasti, vendar ni omejeno na:

(a)

(a)

ukrepe za zagotovitev, da bodo vse javne uprave (nacionalne, regionalne ali lokalne) v svoje dejavnosti vključile porabo energije iz obnovljivih virov;

ukrepe za zagotovitev, da bodo vse javne uprave (nacionalne, regionalne ali lokalne) v svoje dejavnosti vključile porabo energije iz obnovljivih virov;

| (b) | določbe, vključene v okvir zakonodaje o javnih naročilih, katerih namen je zagotoviti, da bodo javne uprave (nacionalne, regionalne in lokalne) vključile merila za oddajo zelenih javnih naročil za namene spodbujanja uporabe obnovljivih virov energije pri pravnih subjektih, ki nameravajo z njimi skleniti pogodbo, ne glede na proizvod ali storitev, na katero se javno naročilo nanaša; |
| --- | --- |

(b)

(b)

določbe, vključene v okvir zakonodaje o javnih naročilih, katerih namen je zagotoviti, da bodo javne uprave (nacionalne, regionalne in lokalne) vključile merila za oddajo zelenih javnih naročil za namene spodbujanja uporabe obnovljivih virov energije pri pravnih subjektih, ki nameravajo z njimi skleniti pogodbo, ne glede na proizvod ali storitev, na katero se javno naročilo nanaša;

določbe, vključene v okvir zakonodaje o javnih naročilih, katerih namen je zagotoviti, da bodo javne uprave (nacionalne, regionalne in lokalne) vključile merila za oddajo zelenih javnih naročil za namene spodbujanja uporabe obnovljivih virov energije pri pravnih subjektih, ki nameravajo z njimi skleniti pogodbo, ne glede na proizvod ali storitev, na katero se javno naročilo nanaša;

| (c) | določbe o uporabi obnovljivih virov energije kot pogoj za dodelitev javnih subvencij ali podpore, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(c)

(c)

določbe o uporabi obnovljivih virov energije kot pogoj za dodelitev javnih subvencij ali podpore, kadar je to primerno.

določbe o uporabi obnovljivih virov energije kot pogoj za dodelitev javnih subvencij ali podpore, kadar je to primerno.

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.3 – točka iv a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.1 – točka 3.1.3 – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iva. | Nacionalne politike, časovni načrti in ukrepi, predvideni za postopno opuščanje posrednih in neposrednih subvencij za fosilna goriva do leta 2020 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iva.

iva.

Nacionalne politike, časovni načrti in ukrepi, predvideni za postopno opuščanje posrednih in neposrednih subvencij za fosilna goriva do leta 2020

Nacionalne politike, časovni načrti in ukrepi, predvideni za postopno opuščanje posrednih in neposrednih subvencij za fosilna goriva do leta 2020

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – uvodni del

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Načrtovane politike, ukrepi in programi za doseganje
  okvirnega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, zlasti glede: | Načrtovane politike, ukrepi in programi za doseganje
  zavezujočega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, zlasti glede: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Načrtovane politike, ukrepi in programi za doseganje
  okvirnega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, zlasti glede:

okvirnega

Načrtovane politike, ukrepi in programi za doseganje
  zavezujočega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2, vključno z načrtovanimi ukrepi in instrumenti (tudi finančnimi) za spodbujanje energijske učinkovitosti stavb, zlasti glede:

zavezujočega

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in
  poslovnih
  stavb (tako javnih kot zasebnih) (7), vključno s politikami in ukrepi za spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite prenove in postopne temeljite prenove; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in
  poslovnih
  stavb (tako javnih kot zasebnih) (7), vključno s politikami in ukrepi za spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite prenove in postopne temeljite prenove;

poslovnih

7

| ii. | dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in
  nestanovanjskih
  stavb (tako javnih kot zasebnih) (7), vključno s politikami in ukrepi za spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite prenove in postopne temeljite prenove
  ter tistimi, ki so usmerjeni na najmanj uspešen stavbni fond in energijsko revna gospodinjstva
  ; |
| --- | --- |

ii.

dolgoročne strategije za prenovo nacionalnega fonda stanovanjskih in
  nestanovanjskih
  stavb (tako javnih kot zasebnih) (7), vključno s politikami in ukrepi za spodbujanje stroškovno učinkovite temeljite prenove in postopne temeljite prenove
  ter tistimi, ki so usmerjeni na najmanj uspešen stavbni fond in energijsko revna gospodinjstva
  ;

nestanovanjskih

7

ter tistimi, ki so usmerjeni na najmanj uspešen stavbni fond in energijsko revna gospodinjstva

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – točka iv

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | drugih načrtovanih politik, ukrepov in programov za doseganje
  okvirnega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2 (na primer ukrepi za spodbujanje zgleda javnih stavb in energijsko učinkovito javno naročanje, ukrepi za spodbujanje energetskih pregledov in sistemov upravljanja z energijo (9), ukrepi za obveščanje in usposabljanje porabnikov (10) in drugi ukrepi za spodbujanje energijske učinkovitosti) (11); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

drugih načrtovanih politik, ukrepov in programov za doseganje
  okvirnega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2 (na primer ukrepi za spodbujanje zgleda javnih stavb in energijsko učinkovito javno naročanje, ukrepi za spodbujanje energetskih pregledov in sistemov upravljanja z energijo (9), ukrepi za obveščanje in usposabljanje porabnikov (10) in drugi ukrepi za spodbujanje energijske učinkovitosti) (11);

okvirnega

9

10

11

| iv. | drugih načrtovanih politik, ukrepov in programov za doseganje
  zavezujočega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2 (na primer ukrepi za spodbujanje zgleda javnih stavb in energijsko učinkovito javno naročanje, ukrepi za spodbujanje energetskih pregledov in sistemov upravljanja z energijo (9), ukrepi za obveščanje in usposabljanje porabnikov (10) in drugi ukrepi za spodbujanje energijske učinkovitosti) (11); |
| --- | --- |

iv.

drugih načrtovanih politik, ukrepov in programov za doseganje
  zavezujočega
  nacionalnega cilja glede energijske učinkovitosti za leto 2030 kot tudi drugih ciljev, predstavljenih v točki 2.2 (na primer ukrepi za spodbujanje zgleda javnih stavb in energijsko učinkovito javno naročanje, ukrepi za spodbujanje energetskih pregledov in sistemov upravljanja z energijo (9), ukrepi za obveščanje in usposabljanje porabnikov (10) in drugi ukrepi za spodbujanje energijske učinkovitosti) (11);

zavezujočega

9

10

11

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – točka iv a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.2 – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iva. | Opis politik in ukrepov za spodbujanje vloge lokalnih energetskih skupnosti pri prispevanju k izvajanju politik in ukrepov iz točk i, ii, iii in iv |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iva.

iva.

Opis politik in ukrepov za spodbujanje vloge lokalnih energetskih skupnosti pri prispevanju k izvajanju politik in ukrepov iz točk i, ii, iii in iv

Opis politik in ukrepov za spodbujanje vloge lokalnih energetskih skupnosti pri prispevanju k izvajanju politik in ukrepov iz točk i, ii, iii in iv

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.4 – točka 3.4.3 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.4 – točka 3.4.3 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Ukrepi za povečanje prožnosti energetskega sistema glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov, vključno z izvedbo spajanja trgov znotraj dneva in uvedbo čezmejnih izravnalnih trgov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Ukrepi za povečanje prožnosti energetskega sistema glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov, vključno z izvedbo spajanja trgov znotraj dneva in uvedbo čezmejnih izravnalnih trgov

| ii. | Ukrepi za povečanje prožnosti energetskega sistema glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov, vključno z izvedbo spajanja trgov znotraj dneva in uvedbo čezmejnih izravnalnih trgov
  , uvajanje pametnih omrežij in shranjevanja, rast prilagajanja odjema in razpršene proizvodnje ter prilagoditev oblikovanja cen, tudi prek cenovnih signalov v realnem času |
| --- | --- |

ii.

Ukrepi za povečanje prožnosti energetskega sistema glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov, vključno z izvedbo spajanja trgov znotraj dneva in uvedbo čezmejnih izravnalnih trgov
  , uvajanje pametnih omrežij in shranjevanja, rast prilagajanja odjema in razpršene proizvodnje ter prilagoditev oblikovanja cen, tudi prek cenovnih signalov v realnem času

, uvajanje pametnih omrežij in shranjevanja, rast prilagajanja odjema in razpršene proizvodnje ter prilagoditev oblikovanja cen, tudi prek cenovnih signalov v realnem času

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.4 – točka 3.4.3 – točka ii a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.4 – točka 3.4.3 – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iia. | Ukrepi za zagotovitev nediskriminatornega deleža energije iz obnovljivih virov, prilagajanja odjema in shranjevanja, vključno z združevanjem na vseh energetskih trgih |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iia.

iia.

Ukrepi za zagotovitev nediskriminatornega deleža energije iz obnovljivih virov, prilagajanja odjema in shranjevanja, vključno z združevanjem na vseh energetskih trgih

Ukrepi za zagotovitev nediskriminatornega deleža energije iz obnovljivih virov, prilagajanja odjema in shranjevanja, vključno z združevanjem na vseh energetskih trgih

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.4 – točka 3.4.3 – točka iii

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.4 – točka 3.4.3 – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii. | Ukrepi
  za zagotavljanje prednostnega dostopa
  in dispečiranja
  električne energije iz
  obnovljivih virov energije
  ali soproizvodnje z visokim izkoristkom ter preprečevanje omejevanja prenosa ali
  ponovnega dispečiranja
  te električne
  energije (18) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii.

Ukrepi
  za zagotavljanje prednostnega dostopa
  in dispečiranja
  električne energije iz
  obnovljivih virov energije
  ali soproizvodnje z visokim izkoristkom ter preprečevanje omejevanja prenosa ali
  ponovnega dispečiranja
  te električne
  energije (18)

za zagotavljanje prednostnega dostopa

električne energije iz

ali soproizvodnje z visokim izkoristkom ter preprečevanje omejevanja prenosa ali

te električne

18

| iii. | Ukrepi
  v zvezi s prilagoditvijo pravil
  in
  praks glede delovanja sistema, da se poveča njegova prožnost; ukrepi v zvezi z uporabo pravil glede dispečiranja, ki služijo doseganju nacionalnih ciljev glede obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; ukrepi v zvezi z uporabo pravil za zmanjševanje in nadomeščanje ponovnega dispečiranja in omejevanja prenosa energije iz obnovljivih virov; ukrepi za spodbujanje združevanja

   (18) |
| --- | --- |

iii.

Ukrepi
  v zvezi s prilagoditvijo pravil
  in
  praks glede delovanja sistema, da se poveča njegova prožnost; ukrepi v zvezi z uporabo pravil glede dispečiranja, ki služijo doseganju nacionalnih ciljev glede obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; ukrepi v zvezi z uporabo pravil za zmanjševanje in nadomeščanje ponovnega dispečiranja in omejevanja prenosa energije iz obnovljivih virov; ukrepi za spodbujanje združevanja

   (18)

v zvezi s prilagoditvijo pravil

praks glede delovanja sistema, da se poveča njegova prožnost; ukrepi v zvezi z uporabo pravil glede dispečiranja, ki služijo doseganju nacionalnih ciljev glede obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; ukrepi v zvezi z uporabo pravil za zmanjševanje in nadomeščanje ponovnega dispečiranja in omejevanja prenosa energije iz obnovljivih virov; ukrepi za spodbujanje združevanja

18

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.5 a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek A – odstavek 3 – točka 3.5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3.5a. | Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“



  Opis, kako se v razsežnostih, politikah in ukrepih upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.5a.

3.5a.

Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

Opis, kako se v razsežnostih, politikah in ukrepih upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

Opis, kako se v razsežnostih, politikah in ukrepih upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.4 – točka i

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.4 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| i. | Trenutna mešanica virov energije, domači viri energije, odvisnost od uvoza, vključno z zadevnimi tveganji |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

i.

Trenutna mešanica virov energije, domači viri energije, odvisnost od uvoza, vključno z zadevnimi tveganji

| i. | Trenutna mešanica virov energije, domači viri energije,
  vključno s prilagajanjem odjema,
  odvisnost od uvoza, vključno z zadevnimi tveganji |
| --- | --- |

i.

Trenutna mešanica virov energije, domači viri energije,
  vključno s prilagajanjem odjema,
  odvisnost od uvoza, vključno z zadevnimi tveganji

vključno s prilagajanjem odjema,

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.6 – točka iii a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.6 – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iiia. | Sedanja raven nacionalnih subvencij za fosilna goriva |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iiia.

iiia.

Sedanja raven nacionalnih subvencij za fosilna goriva

Sedanja raven nacionalnih subvencij za fosilna goriva

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.6 – točka iv

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.6 – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iv. | Projekcije razvoja dogodkov iz točk i. do
  iii
  . z obstoječimi politikami in ukrepi vsaj do leta 2040 (vključno za leto 2030) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iv.

Projekcije razvoja dogodkov iz točk i. do
  iii
  . z obstoječimi politikami in ukrepi vsaj do leta 2040 (vključno za leto 2030)

iii

| iv. | Projekcije razvoja dogodkov iz točk i. do
  iiia
  . z obstoječimi politikami in ukrepi vsaj do leta 2040 (vključno za leto 2030) |
| --- | --- |

iv.

Projekcije razvoja dogodkov iz točk i. do
  iiia
  . z obstoječimi politikami in ukrepi vsaj do leta 2040 (vključno za leto 2030)

iiia

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.6 a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 4 – točka 4.6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.6a. | Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“



  Opis, kako se v razsežnostih, politikah in ukrepih upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.6a.

4.6a.

Načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

Opis, kako se v razsežnostih, politikah in ukrepih upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

Opis, kako se v razsežnostih, politikah in ukrepih upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – naslov

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | OCENA UČINKA NAČRTOVANIH POLITIK IN
  UKREPOV

   (29) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

OCENA UČINKA NAČRTOVANIH POLITIK IN
  UKREPOV

   (29)

UKREPOV

29

| 5. | OCENA UČINKA NAČRTOVANIH POLITIK
  , UKREPOV
  IN
  NALOŽBENIH STRATEGIJ

   (29) |
| --- | --- |

5.

OCENA UČINKA NAČRTOVANIH POLITIK
  , UKREPOV
  IN
  NALOŽBENIH STRATEGIJ

   (29)

, UKREPOV

NALOŽBENIH STRATEGIJ

29

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.1

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.1. | Učinki načrtovanih politik in
  ukrepov
  , opisanih v oddelku 3, na energetski sistem in emisije toplogrednih plinov in njihov odvzem, vključno s primerjavo s projekcijami z obstoječimi politikami in ukrepi (kot so opisane v oddelku 4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.1.

Učinki načrtovanih politik in
  ukrepov
  , opisanih v oddelku 3, na energetski sistem in emisije toplogrednih plinov in njihov odvzem, vključno s primerjavo s projekcijami z obstoječimi politikami in ukrepi (kot so opisane v oddelku 4).

ukrepov

| 5.1. | Učinki načrtovanih politik
  , ukrepov
  in
  naložbenih strategij
  , opisanih v oddelku 3, na energetski sistem in emisije toplogrednih plinov in njihov odvzem, vključno s primerjavo s projekcijami z obstoječimi politikami in ukrepi (kot so opisane v oddelku 4). |
| --- | --- |

5.1.

Učinki načrtovanih politik
  , ukrepov
  in
  naložbenih strategij
  , opisanih v oddelku 3, na energetski sistem in emisije toplogrednih plinov in njihov odvzem, vključno s primerjavo s projekcijami z obstoječimi politikami in ukrepi (kot so opisane v oddelku 4).

, ukrepov

naložbenih strategij

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.1 – točka ii

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.1 – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ii. | Ocena vzajemnega delovanja politik (med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike ter med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti) vsaj do zadnjega leta obdobja, ki ga pokriva načrt. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ii.

Ocena vzajemnega delovanja politik (med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike ter med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti) vsaj do zadnjega leta obdobja, ki ga pokriva načrt.

| ii. | Ocena vzajemnega delovanja politik (med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike ter med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti) vsaj do zadnjega leta obdobja, ki ga pokriva načrt
  , zlasti za vzpostavitev globokega razumevanja učinka politik energijske učinkovitosti/prihranka energije na določanje velikosti energetskega sistema in za zmanjšanje tveganja nasedlih naložb v oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

ii.

Ocena vzajemnega delovanja politik (med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi znotraj razsežnosti politike ter med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi za različne razsežnosti) vsaj do zadnjega leta obdobja, ki ga pokriva načrt
  , zlasti za vzpostavitev globokega razumevanja učinka politik energijske učinkovitosti/prihranka energije na določanje velikosti energetskega sistema in za zmanjšanje tveganja nasedlih naložb v oskrbo z energijo.

, zlasti za vzpostavitev globokega razumevanja učinka politik energijske učinkovitosti/prihranka energije na določanje velikosti energetskega sistema in za zmanjšanje tveganja nasedlih naložb v oskrbo z energijo.

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.1 – točka ii a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.1 – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | iia. | Ocena interakcije med obstoječimi in načrtovanimi nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi na področjih podnebja in energetike |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iia.

iia.

Ocena interakcije med obstoječimi in načrtovanimi nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi na področjih podnebja in energetike

Ocena interakcije med obstoječimi in načrtovanimi nacionalnimi politikami in ukrepi ter ukrepi na področjih podnebja in energetike

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.2 a (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5.2a. | Zdravje in dobro počutje









  i. | Posledice za kakovost zraka in s tem povezani učinki na zdravje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.2a.

5.2a.

Zdravje in dobro počutje

i.

i.

Posledice za kakovost zraka in s tem povezani učinki na zdravje

Posledice za kakovost zraka in s tem povezani učinki na zdravje

| ii. | Drugi učinki na zdravje in dobro počutje (npr. onesnaževanje vode, onesnaževanje s hrupom in druge vrste onesnaževanja, razmah hoje in kolesarjenja, prevoz na delo ali druge spremembe v načinu prevoza itd.) |
| --- | --- |

ii.

ii.

Drugi učinki na zdravje in dobro počutje (npr. onesnaževanje vode, onesnaževanje s hrupom in druge vrste onesnaževanja, razmah hoje in kolesarjenja, prevoz na delo ali druge spremembe v načinu prevoza itd.)

Drugi učinki na zdravje in dobro počutje (npr. onesnaževanje vode, onesnaževanje s hrupom in druge vrste onesnaževanja, razmah hoje in kolesarjenja, prevoz na delo ali druge spremembe v načinu prevoza itd.)

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.2 b (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5.2b. | Vplivi na okolje









  i. | Podrobnosti strateške okoljske presoje ali presoje vplivov na okolje, povezane s strategijo ali nacionalnimi načrti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.2b.

5.2b.

Vplivi na okolje

i.

i.

Podrobnosti strateške okoljske presoje ali presoje vplivov na okolje, povezane s strategijo ali nacionalnimi načrti;

Podrobnosti strateške okoljske presoje ali presoje vplivov na okolje, povezane s strategijo ali nacionalnimi načrti;

| ii. | Vidiki, povezani z vodo, npr. povpraševanje po njej ali njeno pridobivanje (ob upoštevanju podnebnih sprememb v prihodnje), učinki hidroenergije in energije plimovanja na vodne ali morske habitate itd.; |
| --- | --- |

ii.

ii.

Vidiki, povezani z vodo, npr. povpraševanje po njej ali njeno pridobivanje (ob upoštevanju podnebnih sprememb v prihodnje), učinki hidroenergije in energije plimovanja na vodne ali morske habitate itd.;

Vidiki, povezani z vodo, npr. povpraševanje po njej ali njeno pridobivanje (ob upoštevanju podnebnih sprememb v prihodnje), učinki hidroenergije in energije plimovanja na vodne ali morske habitate itd.;

| iii. | Okoljski (in podnebni) učinki povečane uporabe energije iz biomase (biogorivo iz poljščin, gozdna biomasa itd.) ter odnos do strategije za odvzeme v sektorju rabe zemljišč. |
| --- | --- |

iii.

iii.

Okoljski (in podnebni) učinki povečane uporabe energije iz biomase (biogorivo iz poljščin, gozdna biomasa itd.) ter odnos do strategije za odvzeme v sektorju rabe zemljišč.

Okoljski (in podnebni) učinki povečane uporabe energije iz biomase (biogorivo iz poljščin, gozdna biomasa itd.) ter odnos do strategije za odvzeme v sektorju rabe zemljišč.

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.2 c (novo)

Priloga I – del 1 – oddelek B – odstavek 5 – točka 5.2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5.2c. | Naložbeni učinki









  i. | obstoječi naložbeni tokovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.2c.

5.2c.

Naložbeni učinki

i.

i.

obstoječi naložbeni tokovi;

obstoječi naložbeni tokovi;

| ii. | predpostavke o naložbah v prihodnosti, povezane z vsako od načrtovanih politik in ukrepov, vključno s profilom tveganja načrtovanih politik in ukrepov; |
| --- | --- |

ii.

ii.

predpostavke o naložbah v prihodnosti, povezane z vsako od načrtovanih politik in ukrepov, vključno s profilom tveganja načrtovanih politik in ukrepov;

predpostavke o naložbah v prihodnosti, povezane z vsako od načrtovanih politik in ukrepov, vključno s profilom tveganja načrtovanih politik in ukrepov;

| iii. | sektorski ali tržni dejavniki tveganja ali ovire v nacionalnem (ali makroregionalnem) okviru; |
| --- | --- |

iii.

iii.

sektorski ali tržni dejavniki tveganja ali ovire v nacionalnem (ali makroregionalnem) okviru;

sektorski ali tržni dejavniki tveganja ali ovire v nacionalnem (ali makroregionalnem) okviru;

| iv. | analiza dodatne javnofinančne podpore ali sredstev za zapolnitev ugotovljenih vrzeli, prepoznanih pod (iii); |
| --- | --- |

iv.

iv.

analiza dodatne javnofinančne podpore ali sredstev za zapolnitev ugotovljenih vrzeli, prepoznanih pod (iii);

analiza dodatne javnofinančne podpore ali sredstev za zapolnitev ugotovljenih vrzeli, prepoznanih pod (iii);

| v. | kvalitativna ocena zaupanja vlagateljev, vključno s prepoznavnostjo nabora projektov ter uspešnostjo ali privlačnostjo naložbenih priložnosti; |
| --- | --- |

v.

v.

kvalitativna ocena zaupanja vlagateljev, vključno s prepoznavnostjo nabora projektov ter uspešnostjo ali privlačnostjo naložbenih priložnosti;

kvalitativna ocena zaupanja vlagateljev, vključno s prepoznavnostjo nabora projektov ter uspešnostjo ali privlačnostjo naložbenih priložnosti;

| vi. | primerjava rezultatov predhodnega leta s predpostavkami za prihodnost, vključno z vsebinskimi dejavniki, s katerimi se soočajo vlagatelji. |
| --- | --- |

vi.

vi.

primerjava rezultatov predhodnega leta s predpostavkami za prihodnost, vključno z vsebinskimi dejavniki, s katerimi se soočajo vlagatelji.

primerjava rezultatov predhodnega leta s predpostavkami za prihodnost, vključno z vsebinskimi dejavniki, s katerimi se soočajo vlagatelji.

Sprememba 294rev

Sprememba 294rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I a (novo)

Priloga I a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| | Začrtani potek iz drugega pododstavka člena 4(a)(2) je sestavljen iz naslednjih referenčnih točk: |
| | S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kot povprečje za dvoletno obdobje 2021–2022; |
| | S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kot povprečje za obdobje 2023–2025; ter |
| | S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kot povprečje za obdobje 2025–2027; |
| | pri čemer je: |
| | S2020 = cilj za to državo članico leta 2020 v skladu s členom 3 in Prilogo I – delom A Direktive .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767] |
| | in |
| | S2030 = cilj za to državo članico leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Začrtani potek iz drugega pododstavka člena 4(a)(2) je sestavljen iz naslednjih referenčnih točk:

Začrtani potek iz drugega pododstavka člena 4(a)(2) je sestavljen iz naslednjih referenčnih točk:

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kot povprečje za dvoletno obdobje 2021–2022;

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kot povprečje za dvoletno obdobje 2021–2022;

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kot povprečje za obdobje 2023–2025; ter

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kot povprečje za obdobje 2023–2025; ter

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kot povprečje za obdobje 2025–2027;

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kot povprečje za obdobje 2025–2027;

pri čemer je:

pri čemer je:

S2020 = cilj za to državo članico leta 2020 v skladu s členom 3 in Prilogo I – delom A Direktive .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767]

S2020 = cilj za to državo članico leta 2020 v skladu s členom 3 in Prilogo I – delom A Direktive .../... [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagana v dokumentu COM(2016)0767]

in

in

S2030 = cilj za to državo članico leta 2030.

S2030 = cilj za to državo članico leta 2030.

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 1 – točka b

Priloga II – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | količina
  prodane energije, ki se uporablja za prevoz, se izključi iz izračuna [v ktoe]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

količina
  prodane energije, ki se uporablja za prevoz, se izključi iz izračuna [v ktoe];

količina

| (b) | morebitna količina
  prodane energije, ki se uporablja za prevoz, se izključi iz izračuna [v ktoe]; |
| --- | --- |

(b)

morebitna količina
  prodane energije, ki se uporablja za prevoz, se izključi iz izračuna [v ktoe];

morebitna količina

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 1 – točka c

Priloga II – točka 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | količina
  proizvedene energije za lastno rabo se izključi iz izračuna [v ktoe]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

količina
  proizvedene energije za lastno rabo se izključi iz izračuna [v ktoe];

količina

| (c) | morebitna količina
  proizvedene energije za lastno rabo se izključi iz izračuna [v ktoe]; |
| --- | --- |

(c)

morebitna količina
  proizvedene energije za lastno rabo se izključi iz izračuna [v ktoe];

morebitna količina

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – točka f – uvodni del

Priloga II – odstavek 1 – točka f – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | uporaba izvzetij (b), (c), (d) in (e) iz člena 7(2) in (3) Direktive 2012/27/EU: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

uporaba izvzetij (b), (c), (d) in (e) iz člena 7(2) in (3) Direktive 2012/27/EU:

uporaba izvzetij (b), (c), (d) in (e) iz člena 7(2) in (3) Direktive 2012/27/EU:

| (f) | količina prodane energije ali količina prihrankov energije [v ktoe], ki sta izvzeti v skladu s členom 7(2) in (3) Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(f)

količina prodane energije ali količina prihrankov energije [v ktoe], ki sta izvzeti v skladu s členom 7(2) in (3) Direktive 2012/27/EU;

količina prodane energije ali količina prihrankov energije [v ktoe], ki sta izvzeti v skladu s členom 7(2) in (3) Direktive 2012/27/EU;

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – točka f – točka ii

Priloga II – odstavek 1 – točka f – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | prihranki energije [v ktoe] doseženi v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije v skladu s točko (c), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

(ii)

prihranki energije [v ktoe] doseženi v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije v skladu s točko (c),

prihranki energije [v ktoe] doseženi v sektorjih pretvorbe, distribucije in prenosa energije v skladu s točko (c),

črtano

črtano

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – točka f – točka iii

Priloga II – odstavek 1 – točka f – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | prihranki energije [v ktoe], ki izhajajo iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in še vedno učinkujejo leta 2020 ter pozneje, ter v skladu s točko (d); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

(iii)

prihranki energije [v ktoe], ki izhajajo iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in še vedno učinkujejo leta 2020 ter pozneje, ter v skladu s točko (d);

prihranki energije [v ktoe], ki izhajajo iz posameznih ukrepov, ki se po novem izvajajo od 31. decembra 2008 in še vedno učinkujejo leta 2020 ter pozneje, ter v skladu s točko (d);

črtano

črtano

Sprememba 276

Sprememba 276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – točka f – točka iv

Priloga II – odstavek 1 – točka f – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | količina energije, proizvedene na stavbah ali v njih za lastno rabo kot rezultat ukrepov politike za spodbujanje novih obratov s tehnologijami za obnovljive vire energije v skladu s točko (e) [v ktoe]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

(iv)

količina energije, proizvedene na stavbah ali v njih za lastno rabo kot rezultat ukrepov politike za spodbujanje novih obratov s tehnologijami za obnovljive vire energije v skladu s točko (e) [v ktoe];

količina energije, proizvedene na stavbah ali v njih za lastno rabo kot rezultat ukrepov politike za spodbujanje novih obratov s tehnologijami za obnovljive vire energije v skladu s točko (e) [v ktoe];

črtano

črtano

Sprememba 277

Sprememba 277

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II a (novo)

Priloga II a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | OKVIR IN POSTOPEK ZA OBLIKOVANJE STRATEGIJE |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

1.

OKVIR IN POSTOPEK ZA OBLIKOVANJE STRATEGIJE

| 1.1. | Povzetek |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Povzetek

| 1.2. | Ozadje |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Ozadje

| 1.2.1. | Nacionalni, evropski in mednarodni okvir politik za dolgoročne strategije |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Nacionalni, evropski in mednarodni okvir politik za dolgoročne strategije

| 1.2.2. | Pravni okvir |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Pravni okvir

| 1.3. | Posvetovanje |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Posvetovanje

| 1.3.1. | Posvetovanje z javnostjo in deležniki (nacionalni parlament, lokalni, regionalni, javni in drugi ustrezni deležniki) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Posvetovanje z javnostjo in deležniki (nacionalni parlament, lokalni, regionalni, javni in drugi ustrezni deležniki)

| 1.3.2. | Posvetovanje z drugimi državami članicami, tretjimi državami in institucijami EU |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Posvetovanje z drugimi državami članicami, tretjimi državami in institucijami EU

| 2. | DOLGOROČNE PODNEBNE IN ENERGETSKE STRATEGIJE |
| --- | --- |

2.

2.

DOLGOROČNE PODNEBNE IN ENERGETSKE STRATEGIJE

| 2.1. | SKUPNO ZMANJŠANJE EMISIJ TOPLOGREDNIH PLINOV IN IZBOLJŠANJE ODVZEMA PO PONORIH |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

SKUPNO ZMANJŠANJE EMISIJ TOPLOGREDNIH PLINOV IN IZBOLJŠANJE ODVZEMA PO PONORIH

| 2.1.1. | Ogljični proračun do leta 2100 v skladu s Pariškim sporazumom |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Ogljični proračun do leta 2100 v skladu s Pariškim sporazumom

| 2.1.2. | Začrtan stroškovno učinkovit potek za ničelne neto emisije toplogrednih plinov – do leta 2050 in negativne emisije kmalu potem |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Začrtan stroškovno učinkovit potek za ničelne neto emisije toplogrednih plinov – do leta 2050 in negativne emisije kmalu potem

| 2.1.3. | Nacionalni cilj za leto 2030 in mejniki do najmanj leta 2040 in leta 2050, usklajeni z začrtanim potekom iz točke 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

Nacionalni cilj za leto 2030 in mejniki do najmanj leta 2040 in leta 2050, usklajeni z začrtanim potekom iz točke 2.1.2.

| 2.1.4. | Mednarodna razsežnost |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Mednarodna razsežnost

| 2.1.5. | Dolgoročni cilji prilagajanja |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Dolgoročni cilji prilagajanja

| 2.2. | ENERGIJA IZ OBNOVLJIVIH VIROV |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

ENERGIJA IZ OBNOVLJIVIH VIROV

| 2.2.1. | Začrtani potek za uresničitev energetskega sistema, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije v bruto končni porabi energije – do leta 2050 |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Začrtani potek za uresničitev energetskega sistema, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije v bruto končni porabi energije – do leta 2050

| 2.2.2. | Nacionalni cilj za delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije leta 2030 in mejniki vsaj za leta 2035, 2040 in 2045, usklajeni z začrtanim potekom iz točke 2.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Nacionalni cilj za delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije leta 2030 in mejniki vsaj za leta 2035, 2040 in 2045, usklajeni z začrtanim potekom iz točke 2.2.2.

| 2.3. | ENERGIJSKA UČINKOVITOST |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGIJSKA UČINKOVITOST

| 2.3.1. | Začrtani potek za uresničitev najbolj energijsko učinkovitega gospodarstva do leta 2050 v skladu s cilji, navedenimi v točkah 2.1.2. in 2.2.1. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Začrtani potek za uresničitev najbolj energijsko učinkovitega gospodarstva do leta 2050 v skladu s cilji, navedenimi v točkah 2.1.2. in 2.2.1.

| 2.3.2. | Nacionalni cilj za energijsko učinkovitost, izražen v absolutni ravni porabe primarne energije in porabi končne energije leta 2030 ter mejniki za leta 2035, 2040 in 2045 |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nacionalni cilj za energijsko učinkovitost, izražen v absolutni ravni porabe primarne energije in porabi končne energije leta 2030 ter mejniki za leta 2035, 2040 in 2045

| 3. | SEKTORSKE STRATEGIJE |
| --- | --- |

3.

3.

SEKTORSKE STRATEGIJE

| 3.1. | Energetski sistem |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energetski sistem

| 3.1.1. | Verjetno povpraševanje v prihodnje, po nosilcu energije |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Verjetno povpraševanje v prihodnje, po nosilcu energije

| 3.1.2. | Verjetna zmogljivost oskrbe v prihodnje, vključno s centraliziranim in porazdeljenim shranjevanjem, po tehnologiji |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Verjetna zmogljivost oskrbe v prihodnje, vključno s centraliziranim in porazdeljenim shranjevanjem, po tehnologiji

| 3.1.3. | Načrtovana ali verjetna krivulja ali obseg emisij v prihodnje |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Načrtovana ali verjetna krivulja ali obseg emisij v prihodnje

| 3.1.4. | Opis glavnih gonil za energijsko učinkovitost, prožnost na strani povpraševanja in porabo energije ter njihov razvoj od leta 2021 in pozneje |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Opis glavnih gonil za energijsko učinkovitost, prožnost na strani povpraševanja in porabo energije ter njihov razvoj od leta 2021 in pozneje

| 3.1.5. | Osnutek politik in ukrepov, predvidenih za uresničitev energetskega sistema z obnovljivimi viri energije iz člena 2.2.1 v bruto končni porabi energije in najbolj energijsko učinkovitega in prožnega gospodarstva do leta 2050, vključno z začrtanimi poteki po tehnologiji |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

Osnutek politik in ukrepov, predvidenih za uresničitev energetskega sistema z obnovljivimi viri energije iz člena 2.2.1 v bruto končni porabi energije in najbolj energijsko učinkovitega in prožnega gospodarstva do leta 2050, vključno z začrtanimi poteki po tehnologiji

| 3.2. | Industrija |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Industrija

| 3.2.1. | Pričakovani začrtani potek emisij po sektorju in virih za oskrbo z energijo |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Pričakovani začrtani potek emisij po sektorju in virih za oskrbo z energijo

| 3.2.2. | Možnosti ali pristopi politike za razogljičenje in obstoječi cilji, načrti ali strategije, vključno z elektrifikacijo, alternativnimi gorivi, ukrepi za energijsko učinkovitost itd. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Možnosti ali pristopi politike za razogljičenje in obstoječi cilji, načrti ali strategije, vključno z elektrifikacijo, alternativnimi gorivi, ukrepi za energijsko učinkovitost itd.

| 3.3. | Stavbe |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Stavbe

| 3.3.1. | Pričakovano povpraševanje po energiji v stavbah, razčlenjeno po kategoriji stavbe, vključno s poslovnimi, stanovanjskimi in javnimi stavbami |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Pričakovano povpraševanje po energiji v stavbah, razčlenjeno po kategoriji stavbe, vključno s poslovnimi, stanovanjskimi in javnimi stavbami

| 3.3.2. | Prihodnji viri oskrbe z energijo |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Prihodnji viri oskrbe z energijo

| 3.3.3. | Možnosti za zmanjšanje povpraševanja po energiji prek prenove obstoječih stavb in s tem povezane družbene, gospodarske in okoljske koristi |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Možnosti za zmanjšanje povpraševanja po energiji prek prenove obstoječih stavb in s tem povezane družbene, gospodarske in okoljske koristi

| 3.3.4. | Ukrepi politike za spodbujanje prenove obstoječega stavbnega fonda |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Ukrepi politike za spodbujanje prenove obstoječega stavbnega fonda

| 3.4. | Promet |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Promet

| 3.4.1. | Pričakovane emisije in viri energije po načinu prevoza (npr. osebna in kombinirana vozila, težka gospodarska vozila, ladijski sektor, letalstvo, železnice) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Pričakovane emisije in viri energije po načinu prevoza (npr. osebna in kombinirana vozila, težka gospodarska vozila, ladijski sektor, letalstvo, železnice)

| 3.4.2. | Možnosti ali pristopi politike za razogljičenje |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Možnosti ali pristopi politike za razogljičenje

| 3.5. | Kmetijstvo ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Kmetijstvo ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo (LULUCF)

| 3.5.1. | Sedanje emisije po vseh virih in posameznem toplogrednem plinu |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Sedanje emisije po vseh virih in posameznem toplogrednem plinu

| 3.5.2. | Možnosti in ukrepi politike zmanjšanja emisij za ohranjanje in povečanje ponorov, vključno z nacionalnimi cilji |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Možnosti in ukrepi politike zmanjšanja emisij za ohranjanje in povečanje ponorov, vključno z nacionalnimi cilji

| 3.5.3. | Povezave s kmetijskimi politikami in politikami za razvoj podeželja |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Povezave s kmetijskimi politikami in politikami za razvoj podeželja

| 3.6. | Sestavine medsektorske strategije in drugi ustrezni sektorji |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Sestavine medsektorske strategije in drugi ustrezni sektorji

| 4. | FINANCIRANJE |
| --- | --- |

4.

4.

FINANCIRANJE

| 4.1. | Ocene potrebnih naložb |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Ocene potrebnih naložb

| 4.2. | Politike in ukrepi za uporabo javnih sredstev in spodbujanje zasebnih naložb |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Politike in ukrepi za uporabo javnih sredstev in spodbujanje zasebnih naložb

| 4.3. | Strategije za povezane raziskave, razvoj in inovacije |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Strategije za povezane raziskave, razvoj in inovacije

| 5. | ANALITIČNA OSNOVA IN DRUŽBENO–EKONOMSKE POSLEDICE |
| --- | --- |

5.

5.

ANALITIČNA OSNOVA IN DRUŽBENO–EKONOMSKE POSLEDICE

| 5.1. | Modeliranje, scenariji ali analiza, ki se uporabljajo pri oblikovanju strategije |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Modeliranje, scenariji ali analiza, ki se uporabljajo pri oblikovanju strategije

| 5.2. | Konkurenčnost in ekonomske posledice |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Konkurenčnost in ekonomske posledice

| 5.3. | Posledice za zdravje, okolje in družbo |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Posledice za zdravje, okolje in družbo

| 5.4. | Strategija za zagotavljanje dolgoročne odpornosti sektorjev iz oddelka 3 |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Strategija za zagotavljanje dolgoročne odpornosti sektorjev iz oddelka 3

| 6. | Priloge (po potrebi) |
| --- | --- |

6.

6.

Priloge (po potrebi)

| 6.1. | Podporna analiza |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Podporna analiza

| 6.1.1. | Podrobnosti o morebitnem modeliranju za leto 2050 (vključno z domnevami) in/ali drugih kvantitativnih analizah, kazalnikih itd. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Podrobnosti o morebitnem modeliranju za leto 2050 (vključno z domnevami) in/ali drugih kvantitativnih analizah, kazalnikih itd.

| 6.1.2. | Preglednice s podatki ali druge tehnične priloge |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Preglednice s podatki ali druge tehnične priloge

| 6.2. | Drugi viri |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Drugi viri

Sprememba 278

Sprememba 278

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – del 1 – točka n

Priloga III – del 1 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | namera države članice, da uporabi prilagodljivosti iz člena 5(4) in (5) Uredbe [] [ESR]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(n)

namera države članice, da uporabi prilagodljivosti iz člena 5(4) in (5) Uredbe [] [ESR].

| (n) | namera države članice, da uporabi prilagodljivosti iz člena 5(4) in (5)
  ter 7 in uporabo prihodkov iz člena 5(5a)
  Uredbe [] [ESR]. |
| --- | --- |

(n)

namera države članice, da uporabi prilagodljivosti iz člena 5(4) in (5)
  ter 7 in uporabo prihodkov iz člena 5(5a)
  Uredbe [] [ESR].

ter 7 in uporabo prihodkov iz člena 5(5a)

Sprememba 279

Sprememba 279

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del 1 – točka m – točka 1 – točka a

Priloga VII – del 1 – točka m – točka 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | primarna biomasa iz gozda, ki se neposredno uporablja za pridobivanje energije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

primarna biomasa iz gozda, ki se neposredno uporablja za pridobivanje energije

| (a) | primarna biomasa iz gozda, ki se neposredno uporablja za pridobivanje energije
  ali za proizvodnjo predelanega goriva na osnovi lesa |
| --- | --- |

(a)

primarna biomasa iz gozda, ki se neposredno uporablja za pridobivanje energije
  ali za proizvodnjo predelanega goriva na osnovi lesa

ali za proizvodnjo predelanega goriva na osnovi lesa

Sprememba 280

Sprememba 280

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del 1 – točka m – točka 1 – točka a – točka iii

Priloga VII – del 1 – točka m – točka 1 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| iii) | hlodovina (ki se deli na okrogel industrijski les in les za kurjavo) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

iii)

hlodovina (ki se deli na okrogel industrijski les in les za kurjavo)

| iii) | hlodovina (ki se deli na okrogel industrijski les
  , predtržno redčenje
  in les za kurjavo) |
| --- | --- |

iii)

hlodovina (ki se deli na okrogel industrijski les
  , predtržno redčenje
  in les za kurjavo)

, predtržno redčenje

Sprememba 281

Sprememba 281

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – del 1 – točka m – točka 2 – točka b a (novo)

Priloga IV – del 1 – točka m – točka 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Gnoj |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Gnoj

Gnoj

Sprememba 282

Sprememba 282

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – del 2 – točka b

Priloga VII – del 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prihranki energiji
  , doseženi na podlagi člena 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] v letih X – 3 in X – 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prihranki energiji
  , doseženi na podlagi člena 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] v letih X – 3 in X – 2;

prihranki energiji

| (b) | skupni prihranki energije
  , doseženi na podlagi člena 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] v letih X – 3 in X – 2
  , ter: |
| --- | --- |

(b)

skupni prihranki energije
  , doseženi na podlagi člena 7 Direktive 2012/27/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761] v letih X – 3 in X – 2
  , ter:

skupni prihranki energije

, ter:

| | (i) | prihranki, doseženi z vsako politiko, ukrepom in posameznim ukrepom; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

prihranki, doseženi z vsako politiko, ukrepom in posameznim ukrepom;

prihranki, doseženi z vsako politiko, ukrepom in posameznim ukrepom;

| | (ii) | razlaga, kako in na podlagi katerih podatkov so bili ti prihranki ocenjeni; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

razlaga, kako in na podlagi katerih podatkov so bili ti prihranki ocenjeni;

razlaga, kako in na podlagi katerih podatkov so bili ti prihranki ocenjeni;

| | (iii) | razlaga, ali država članica uspešno napreduje pri doseganju skupnih prihrankov, ki se zahtevajo do izteka obdobja iz člena 7 Direktive 2012/27/EU [kot je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]. Če država članica uspešno napreduje, zagotovi dodatno pojasnitev o korektivnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi dosegla prihranke; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

razlaga, ali država članica uspešno napreduje pri doseganju skupnih prihrankov, ki se zahtevajo do izteka obdobja iz člena 7 Direktive 2012/27/EU [kot je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]. Če država članica uspešno napreduje, zagotovi dodatno pojasnitev o korektivnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi dosegla prihranke;

razlaga, ali država članica uspešno napreduje pri doseganju skupnih prihrankov, ki se zahtevajo do izteka obdobja iz člena 7 Direktive 2012/27/EU [kot je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0761]. Če država članica uspešno napreduje, zagotovi dodatno pojasnitev o korektivnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi dosegla prihranke;

| | (iv) | če ukrepi iz poročila o napredku odstopajo od ukrepov, vključeni v obvestilo države članice, utemeljitev; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

če ukrepi iz poročila o napredku odstopajo od ukrepov, vključeni v obvestilo države članice, utemeljitev;

če ukrepi iz poročila o napredku odstopajo od ukrepov, vključeni v obvestilo države članice, utemeljitev;

Sprememba 283

Sprememba 283

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – točka b

Priloga VIII – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | učinek proizvodnje in uporabe biomase na trajnost v Uniji in tretjih državah, vključno z učinki na biotsko raznovrstnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

učinek proizvodnje in uporabe biomase na trajnost v Uniji in tretjih državah, vključno z učinki na biotsko raznovrstnost;

| (b) | učinek proizvodnje in uporabe biomase na trajnost v Uniji in tretjih državah, vključno z učinki na biotsko raznovrstnost
  , kakovost vode in zraka ter pravico do uporabe zemljišč, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije odpadkov iz Direktive 2008/98/ES
  ; |
| --- | --- |

(b)

učinek proizvodnje in uporabe biomase na trajnost v Uniji in tretjih državah, vključno z učinki na biotsko raznovrstnost
  , kakovost vode in zraka ter pravico do uporabe zemljišč, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije odpadkov iz Direktive 2008/98/ES
  ;

, kakovost vode in zraka ter pravico do uporabe zemljišč, ob ustreznem upoštevanju načel hierarhije odpadkov iz Direktive 2008/98/ES

Sprememba 284

Sprememba 284

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – točka f

Priloga VIII – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | informacije o nacionalnih ukrepih za spoštovanje trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 člena 26 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], za zaščito tal, vode in zraka, in sicer v zvezi s tretjimi državami kot tudi državami članicami,
  v katerih se proizvede velik delež
  biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase, ki se porabijo v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

informacije o nacionalnih ukrepih za spoštovanje trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 člena 26 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], za zaščito tal, vode in zraka, in sicer v zvezi s tretjimi državami kot tudi državami članicami,
  v katerih se proizvede velik delež
  biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase, ki se porabijo v Uniji.

v katerih se proizvede velik delež

| (f) | informacije o nacionalnih ukrepih za spoštovanje trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 člena 26 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], za zaščito tal, vode in zraka, in sicer v zvezi s tretjimi državami kot tudi državami članicami,
  ki so vir
  biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase, ki se porabijo v Uniji
  , in surovin zanje
  . |
| --- | --- |

(f)

informacije o nacionalnih ukrepih za spoštovanje trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov iz odstavkov 2 do 7 člena 26 [prenovitev Direktive 2009/28/ES, kot je predlagano s COM(2016)0767], za zaščito tal, vode in zraka, in sicer v zvezi s tretjimi državami kot tudi državami članicami,
  ki so vir
  biogoriv, tekočih biogoriv in goriv iz biomase, ki se porabijo v Uniji
  , in surovin zanje
  .

ki so vir

, in surovin zanje

Sprememba 285

Sprememba 285

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VIII – točka f a (novo)

Priloga VIII – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | ocena učinkovitosti trajnostnih meril na področju bioenergije, kot je opisano v Direktivi (EU) .../... [Direktiva o obnovljivih virih energije] pri zagotavljanju prihrankov emisij toplogrednih plinov, biotske raznovrstnosti, prehranske varnosti in pravic prebivalcev do uporabe zemljišč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

ocena učinkovitosti trajnostnih meril na področju bioenergije, kot je opisano v Direktivi (EU) .../... [Direktiva o obnovljivih virih energije] pri zagotavljanju prihrankov emisij toplogrednih plinov, biotske raznovrstnosti, prehranske varnosti in pravic prebivalcev do uporabe zemljišč.

ocena učinkovitosti trajnostnih meril na področju bioenergije, kot je opisano v Direktivi (EU) .../... [Direktiva o obnovljivih virih energije] pri zagotavljanju prihrankov emisij toplogrednih plinov, biotske raznovrstnosti, prehranske varnosti in pravic prebivalcev do uporabe zemljišč.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0402/2017).

1

(14)  Sklepi Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 (EUCO 169/14).

14

(14)  Sklepi Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 (EUCO 169/14).

14

(16)  Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2015 (14632/15).

16

(16)  Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2015 (14632/15).

16

(18)  Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (UL L 309, 27.11.2001, str. 22).

18

(18)  Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (UL L 309, 27.11.2001, str. 22).

18

(24)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

24

(24)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

24

(27)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

27

(27)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

27

(1a)  
  Poročilo Evropskega parlamenta z dne 2. junija 2016 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti (2012/27/EU) – (2015/2232(INI)).

1a

Poročilo Evropskega parlamenta z dne 2. junija 2016 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti (2012/27/EU) – (2015/2232(INI)).

(1)  Zagotoviti je treba skladnost z dolgoročnimi strategijami za nizke emisije v skladu s členom 14.

1

(1)  Zagotoviti je treba skladnost z dolgoročnimi strategijami za nizke emisije v skladu s členom 14.

1

(6)  Države članice pri načrtovanju teh ukrepov upoštevajo konec življenjske dobe obratov in potencial za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo.

6

(6)  Države članice pri načrtovanju teh ukrepov upoštevajo konec življenjske dobe obratov in potencial za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo.

6

(7)  V skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0765].

7

(7)  V skladu s členom 2a Direktive 2010/31/EU [različica, kakor je bila spremenjena s predlogom COM(2016)0765].

7

(9)  V skladu s členom 8 Direktive 2012/27/EU.

9

(10)  V skladu s členoma 12 in 17 Direktive 2012/27/EU.

10

(11)  V skladu s členom 19 Direktive 2012/27/EU.

11

(9)  V skladu s členom 8 Direktive 2012/27/EU.

9

(10)  V skladu s členoma 12 in 17 Direktive 2012/27/EU.

10

(11)  V skladu s členom 19 Direktive 2012/27/EU.

11

(18)  V skladu s [prenovljeno Direktivo 2009/72/ES, kot je predlagano s COM(2016)0864, in prenovljeno Uredbo (ES) št. 714/2009, kot je predlagano s COM(2016)0861].

18

(18)  V skladu s [prenovljeno Direktivo 2009/72/ES, kot je predlagano s COM(2016)0864, in prenovljeno Uredbo (ES) št. 714/2009, kot je predlagano s COM(2016)0861].

18

(29)  Načrtovane politike in ukrepi so možnosti, o katerih se razpravlja in za katere obstaja realna možnost sprejetja in izvedbe po datumu predložitve nacionalnega načrta. Posledične projekcije iz oddelka 5.1.i torej vključujejo ne le izvedene in sprejete politike in ukrepe (projekcije z obstoječimi politikami in ukrepi), temveč tudi načrtovane politike in ukrepe.

29

(29)  Načrtovane politike in ukrepi so možnosti, o katerih se razpravlja in za katere obstaja realna možnost sprejetja in izvedbe po datumu predložitve nacionalnega načrta. Posledične projekcije iz oddelka 5.1.i torej vključujejo ne le izvedene in sprejete politike in ukrepe (projekcije z obstoječimi politikami in ukrepi), temveč tudi načrtovane politike in ukrepe.

29

---

Četrtek, 18. januar 2018

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marakeška pogodba: olajšani dostop do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 458/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12629/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12629/2017),

| — | ob upoštevanju Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (5905/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (5905/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 114 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 114 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0375/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. februarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. februarja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0400/2017),

| 1. | odobri sklenitev Marakeške pogodbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino (WIPO). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. februarja 2017, 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Pristojnost, priznavanje in izvrševanje odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter mednarodna ugrabitev otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2018 o predlogu uredbe Sveta o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodni ugrabitvi otrok (prenovitev) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje – prenovitev)

(2018/C 458/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0411),

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0322/2016),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju členov 104 in 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 104 in 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A8-0388/2017),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 (34) je bila bistveno spremenjena (35). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti
  treba
  navedeno uredbo prenoviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 (34) je bila bistveno spremenjena (35). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti
  treba
  navedeno uredbo prenoviti.

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 (34) je bila bistveno spremenjena (35). Ker so potrebne dodatne
  nujne
  spremembe, bi bilo
  treba
  zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti.
  Te spremembe uredbe bodo pomagale okrepiti pravno varnost in povečati prožnost, zagotoviti boljši dostop do sodnega postopka in zagotoviti, da bo tak postopek postal učinkovitejši. Obenem bodo spremembe te uredbe pomagale zagotoviti, da bodo države članice ohranile popolno suverenost glede materialnega prava o starševski odgovornosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 (34) je bila bistveno spremenjena (35). Ker so potrebne dodatne
  nujne
  spremembe, bi bilo
  treba
  zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti.
  Te spremembe uredbe bodo pomagale okrepiti pravno varnost in povečati prožnost, zagotoviti boljši dostop do sodnega postopka in zagotoviti, da bo tak postopek postal učinkovitejši. Obenem bodo spremembe te uredbe pomagale zagotoviti, da bodo države članice ohranile popolno suverenost glede materialnega prava o starševski odgovornosti.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Nemoteno in pravilno delovanje Unije kot območja pravice ter spoštovanja za različne pravne sisteme in tradicije držav članic je bistveno za Unijo. V tem smislu bi bilo treba dodatno okrepiti medsebojno zaupanje v različne pravosodne sisteme. Unija si je zastavila cilj oblikovati, ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice, v katerem je zagotovljen prosti pretok oseb in dostop do sodnega varstva . Za dosego navedenih ciljev
  bi bilo treba
  okrepiti pravice oseb, zlasti otrok, v pravnih postopkih, da se olajša sodelovanje pravosodnih in upravnih organov ter izvrševanje odločb v zadevah družinskega prava s čezmejnimi posledicami. Okrepiti bi bilo treba vzajemno priznavanje odločb v civilnih zadevah, poenostaviti dostop do sodnega varstva ter izboljšati izmenjavo informacij med organi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Nemoteno in pravilno delovanje Unije kot območja pravice ter spoštovanja za različne pravne sisteme in tradicije držav članic je bistveno za Unijo. V tem smislu bi bilo treba dodatno okrepiti medsebojno zaupanje v različne pravosodne sisteme. Unija si je zastavila cilj oblikovati, ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice, v katerem je zagotovljen prosti pretok oseb in dostop do sodnega varstva . Za dosego navedenih ciljev
  bi bilo treba
  okrepiti pravice oseb, zlasti otrok, v pravnih postopkih, da se olajša sodelovanje pravosodnih in upravnih organov ter izvrševanje odločb v zadevah družinskega prava s čezmejnimi posledicami. Okrepiti bi bilo treba vzajemno priznavanje odločb v civilnih zadevah, poenostaviti dostop do sodnega varstva ter izboljšati izmenjavo informacij med organi držav članic.

| (3) | Nemoteno in pravilno delovanje Unije kot območja pravice ter spoštovanja za različne pravne sisteme in tradicije držav članic je bistveno za Unijo. V tem smislu bi bilo treba dodatno okrepiti medsebojno zaupanje v različne pravosodne sisteme. Unija si je zastavila cilj oblikovati, ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice, v katerem je zagotovljen prosti pretok oseb in dostop do sodnega varstva . Za dosego navedenih ciljev
  je bistveno
  okrepiti pravice oseb, zlasti otrok, v pravnih postopkih, da se olajša sodelovanje pravosodnih in upravnih organov ter izvrševanje odločb v zadevah družinskega prava s čezmejnimi posledicami. Okrepiti bi bilo treba vzajemno priznavanje odločb v civilnih zadevah, poenostaviti dostop do sodnega varstva ter izboljšati izmenjavo informacij med organi držav članic
  , tako da se zagotovi natančno preverjanje, ali so postopki in prakse, ki jih uporabljajo pristojni organi držav članic za zaščito največje otrokove koristi in s tem povezanih temeljnih pravic, nediskriminatorni
  . |
| --- | --- |

(3)

Nemoteno in pravilno delovanje Unije kot območja pravice ter spoštovanja za različne pravne sisteme in tradicije držav članic je bistveno za Unijo. V tem smislu bi bilo treba dodatno okrepiti medsebojno zaupanje v različne pravosodne sisteme. Unija si je zastavila cilj oblikovati, ohranjati in razvijati območje svobode, varnosti in pravice, v katerem je zagotovljen prosti pretok oseb in dostop do sodnega varstva . Za dosego navedenih ciljev
  je bistveno
  okrepiti pravice oseb, zlasti otrok, v pravnih postopkih, da se olajša sodelovanje pravosodnih in upravnih organov ter izvrševanje odločb v zadevah družinskega prava s čezmejnimi posledicami. Okrepiti bi bilo treba vzajemno priznavanje odločb v civilnih zadevah, poenostaviti dostop do sodnega varstva ter izboljšati izmenjavo informacij med organi držav članic
  , tako da se zagotovi natančno preverjanje, ali so postopki in prakse, ki jih uporabljajo pristojni organi držav članic za zaščito največje otrokove koristi in s tem povezanih temeljnih pravic, nediskriminatorni
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V ta namen mora Unija med drugim sprejeti tudi ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti kadar so potrebni za pravilno delovanje notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V ta namen mora Unija med drugim sprejeti tudi ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti kadar so potrebni za pravilno delovanje notranjega trga.

| (4) | V ta namen mora Unija med drugim sprejeti tudi ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti kadar so potrebni za
  prosti pretok oseb in za
  pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(4)

V ta namen mora Unija med drugim sprejeti tudi ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, zlasti kadar so potrebni za
  prosti pretok oseb in za
  pravilno delovanje notranjega trga.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Da bi okrepili pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, je treba zagotoviti pravosodno usposabljanje, zlasti na področju čezmejnega družinskega prava. Dejavnosti usposabljanja, kot so seminarji in izmenjave, so potrebne tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, da se poveča ozaveščenost o tej uredbi, njeni vsebini in posledicah, pa tudi za vzpostavitev medsebojnega zaupanja med državami članicami glede njihovih pravosodnih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Da bi okrepili pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, je treba zagotoviti pravosodno usposabljanje, zlasti na področju čezmejnega družinskega prava. Dejavnosti usposabljanja, kot so seminarji in izmenjave, so potrebne tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, da se poveča ozaveščenost o tej uredbi, njeni vsebini in posledicah, pa tudi za vzpostavitev medsebojnega zaupanja med državami članicami glede njihovih pravosodnih sistemov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da bi se zagotovila enakost za vse otroke, bi morala ta uredba zajemati vse odločbe o starševski odgovornosti, vključno z ukrepi za zaščito otrok, neodvisno od kakršne koli povezave s postopki v zakonskih sporih 
  ali drugimi postopki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da bi se zagotovila enakost za vse otroke, bi morala ta uredba zajemati vse odločbe o starševski odgovornosti, vključno z ukrepi za zaščito otrok, neodvisno od kakršne koli povezave s postopki v zakonskih sporih 
  ali drugimi postopki
  .

| (6) | Da bi se zagotovila enakost za vse otroke, bi morala ta uredba zajemati vse odločbe o starševski odgovornosti, vključno z ukrepi za zaščito otrok, neodvisno od kakršne koli povezave s postopki v zakonskih sporih. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se zagotovila enakost za vse otroke, bi morala ta uredba zajemati vse odločbe o starševski odgovornosti, vključno z ukrepi za zaščito otrok, neodvisno od kakršne koli povezave s postopki v zakonskih sporih.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Na podlagi te uredbe bi se morala pravila o pristojnosti uporabljati tudi za vse otroke, ki se nahajajo na ozemlju Evropske unije in katerih običajnega prebivališča ni mogoče z gotovostjo določiti. Področje uporabe teh pravil bi bilo treba razširiti, tako da bi zajemala zlasti otroke begunce in otroke, ki so razseljeni na mednarodni ravni bodisi zaradi socialno-ekonomskih razlogov ali zaradi nemirov v njihovi državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Na podlagi te uredbe bi se morala pravila o pristojnosti uporabljati tudi za vse otroke, ki se nahajajo na ozemlju Evropske unije in katerih običajnega prebivališča ni mogoče z gotovostjo določiti. Področje uporabe teh pravil bi bilo treba razširiti, tako da bi zajemala zlasti otroke begunce in otroke, ki so razseljeni na mednarodni ravni bodisi zaradi socialno-ekonomskih razlogov ali zaradi nemirov v njihovi državi.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Ta uredba bi morala v celoti spoštovati pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), zlasti pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča iz člena 47 Listine ter pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine in pravic otroka iz člena 24 Listine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Ta uredba bi morala v celoti spoštovati pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), zlasti pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča iz člena 47 Listine ter pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine in pravic otroka iz člena 24 Listine.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Temelji pristojnosti v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  so
  oblikovani tako, da kar najbolj upoštevajo otrokovo korist, in bi jih bilo treba uporabljati
  v skladu s tem
  . Vsak sklic na otrokovo korist bi bilo treba razlagati glede na
  člen
  24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Temelji pristojnosti v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  so
  oblikovani tako, da kar najbolj upoštevajo otrokovo korist, in bi jih bilo treba uporabljati
  v skladu s tem
  . Vsak sklic na otrokovo korist bi bilo treba razlagati glede na
  člen
  24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989.

| (13) | Temelji pristojnosti v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  bi morali biti vedno
  oblikovani tako, da kar najbolj upoštevajo otrokovo korist, in bi jih bilo treba uporabljati
  ob upoštevanju te koristi
  . Vsak sklic na otrokovo korist bi bilo treba razlagati glede na
  člene 7, 14, 22 in
  24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989.
  Država članica, katere organi so v skladu s to uredbo pristojni za zadeve, vsebinsko povezane s starševsko odgovornostjo, mora na podlagi sprejetja dokončne odločitve, ki določa vrnitev otroka, obvezno zagotoviti, da se otrokova korist in temeljne pravice po njegovi vrnitvi spoštujejo, še zlasti, če je otrok v stikih z obema staršema. |
| --- | --- |

(13)

Temelji pristojnosti v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  bi morali biti vedno
  oblikovani tako, da kar najbolj upoštevajo otrokovo korist, in bi jih bilo treba uporabljati
  ob upoštevanju te koristi
  . Vsak sklic na otrokovo korist bi bilo treba razlagati glede na
  člene 7, 14, 22 in
  24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989.
  Država članica, katere organi so v skladu s to uredbo pristojni za zadeve, vsebinsko povezane s starševsko odgovornostjo, mora na podlagi sprejetja dokončne odločitve, ki določa vrnitev otroka, obvezno zagotoviti, da se otrokova korist in temeljne pravice po njegovi vrnitvi spoštujejo, še zlasti, če je otrok v stikih z obema staršema.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Pomen izraza „običajno prebivališče“ bi bilo treba razlagati na podlagi opredelitev s strani organov za vsak primer posebej, ob upoštevanju posebnih okoliščin primera. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Pomen izraza „običajno prebivališče“ bi bilo treba razlagati na podlagi opredelitev s strani organov za vsak primer posebej, ob upoštevanju posebnih okoliščin primera.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Kadar se običajno prebivališče otroka zaradi zakonite preselitve spremeni, bi morala pristojnost spremljati otroka, da se ohrani povezanost.
  To bi moralo veljati v primerih, ko noben postopek še ni v teku, in v tekočih postopkih.
  Vendar se lahko v tekočih postopkih stranke zaradi učinkovitosti pravosodja dogovorijo, da sodišča države članice, v kateri so postopki v teku, ohranijo pristojnost do končne odločitve, če je to v otrokovo korist.
  Ta možnost je še zlasti pomembna, kadar se postopki bližajo koncu
  in
  se eden od staršev želi z otrokom preseliti
  v drugo državo
  članico
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Kadar se običajno prebivališče otroka zaradi zakonite preselitve spremeni, bi morala pristojnost spremljati otroka, da se ohrani povezanost.
  To bi moralo veljati v primerih, ko noben postopek še ni v teku, in v tekočih postopkih.
  Vendar se lahko v tekočih postopkih stranke zaradi učinkovitosti pravosodja dogovorijo, da sodišča države članice, v kateri so postopki v teku, ohranijo pristojnost do končne odločitve, če je to v otrokovo korist.
  Ta možnost je še zlasti pomembna, kadar se postopki bližajo koncu
  in
  se eden od staršev želi z otrokom preseliti
  v drugo državo
  članico
  .

| (15) | Kadar se običajno prebivališče otroka zaradi zakonite preselitve spremeni, bi morala pristojnost spremljati otroka, da se ohrani povezanost. Vendar se lahko v tekočih postopkih stranke zaradi učinkovitosti pravosodja dogovorijo, da sodišča države članice, v kateri so postopki v teku, ohranijo pristojnost do končne odločitve, če je to v otrokovo korist.
  Po drugi strani bi se moral postopek v zvezi s pravico do varstva
  in
  vzgoje otroka ter pravico do stika zaključiti s končno odločitvijo, da osebe, upravičene do varstva in vzgoje otroka, ne bi premestile otroka
  v drugo državo
  in se tako izognile neugodni odločitvi organa, razen če se stranke sporazumejo, da bi bilo treba postopek, ki je v teku, zaključiti
  . |
| --- | --- |

(15)

Kadar se običajno prebivališče otroka zaradi zakonite preselitve spremeni, bi morala pristojnost spremljati otroka, da se ohrani povezanost. Vendar se lahko v tekočih postopkih stranke zaradi učinkovitosti pravosodja dogovorijo, da sodišča države članice, v kateri so postopki v teku, ohranijo pristojnost do končne odločitve, če je to v otrokovo korist.
  Po drugi strani bi se moral postopek v zvezi s pravico do varstva
  in
  vzgoje otroka ter pravico do stika zaključiti s končno odločitvijo, da osebe, upravičene do varstva in vzgoje otroka, ne bi premestile otroka
  v drugo državo
  in se tako izognile neugodni odločitvi organa, razen če se stranke sporazumejo, da bi bilo treba postopek, ki je v teku, zaključiti
  .

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Ta uredba ne bi smela preprečevati organom držav članic, ki po vsebini niso pristojni, da v nujnih primerih sprejmejo začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja glede osebe ali premoženja otroka, ki se nahaja v tej državi članici . Navedene ukrepe bi bilo treba priznavati in izvrševati v vseh drugih državah članicah, vključno z državami članicami, ki so pristojne na podlagi te uredbe, dokler pristojni organ take države članice ne sprejme ukrepov, za katere meni, da so primerni. Vendar bi se morali ukrepi sodišča v eni državi članici spremeniti ali nadomestiti le z ukrepi sodišča države članice, ki je po vsebini pristojno. Organ, ki je pristojen le za začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja, bi se moral v primeru, da se pri njem vloži zahtevek glede vsebine, po uradni dolžnosti izreči za nepristojnega. Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, bi moral organ neposredno ali prek osrednjega organa obvestiti organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, o sprejetih ukrepih. Če organ druge države članice ni obveščen, to ne bi smel biti razlog za nepriznavanje ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Ta uredba ne bi smela preprečevati organom držav članic, ki po vsebini niso pristojni, da v nujnih primerih sprejmejo začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja glede osebe ali premoženja otroka, ki se nahaja v tej državi članici . Navedene ukrepe bi bilo treba priznavati in izvrševati v vseh drugih državah članicah, vključno z državami članicami, ki so pristojne na podlagi te uredbe, dokler pristojni organ take države članice ne sprejme ukrepov, za katere meni, da so primerni. Vendar bi se morali ukrepi sodišča v eni državi članici spremeniti ali nadomestiti le z ukrepi sodišča države članice, ki je po vsebini pristojno. Organ, ki je pristojen le za začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja, bi se moral v primeru, da se pri njem vloži zahtevek glede vsebine, po uradni dolžnosti izreči za nepristojnega. Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, bi moral organ neposredno ali prek osrednjega organa obvestiti organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, o sprejetih ukrepih. Če organ druge države članice ni obveščen, to ne bi smel biti razlog za nepriznavanje ukrepa.

| (17) | Ta uredba ne bi smela preprečevati organom držav članic, ki po vsebini niso pristojni, da v nujnih primerih
  , na primer ko gre za družinsko nasilje ali nasilje na podlagi spola,
  sprejmejo začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja glede osebe ali premoženja otroka, ki se nahaja v tej državi članici. Navedene ukrepe bi bilo treba priznavati in izvrševati v vseh drugih državah članicah, vključno z državami članicami, ki so pristojne na podlagi te uredbe, dokler pristojni organ take države članice ne sprejme ukrepov, za katere meni, da so primerni. Vendar bi se morali ukrepi sodišča v eni državi članici spremeniti ali nadomestiti le z ukrepi sodišča države članice, ki je po vsebini pristojno. Organ, ki je pristojen le za začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja, bi se moral v primeru, da se pri njem vloži zahtevek glede vsebine, po uradni dolžnosti izreči za nepristojnega. Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, bi moral organ neposredno ali prek osrednjega organa
  nemudoma
  obvestiti organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, o sprejetih ukrepih. Če organ druge države članice ni obveščen, to ne bi smel biti razlog za nepriznavanje ukrepa. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba ne bi smela preprečevati organom držav članic, ki po vsebini niso pristojni, da v nujnih primerih
  , na primer ko gre za družinsko nasilje ali nasilje na podlagi spola,
  sprejmejo začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja glede osebe ali premoženja otroka, ki se nahaja v tej državi članici. Navedene ukrepe bi bilo treba priznavati in izvrševati v vseh drugih državah članicah, vključno z državami članicami, ki so pristojne na podlagi te uredbe, dokler pristojni organ take države članice ne sprejme ukrepov, za katere meni, da so primerni. Vendar bi se morali ukrepi sodišča v eni državi članici spremeniti ali nadomestiti le z ukrepi sodišča države članice, ki je po vsebini pristojno. Organ, ki je pristojen le za začasne ukrepe in ukrepe zavarovanja, bi se moral v primeru, da se pri njem vloži zahtevek glede vsebine, po uradni dolžnosti izreči za nepristojnega. Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, bi moral organ neposredno ali prek osrednjega organa
  nemudoma
  obvestiti organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, o sprejetih ukrepih. Če organ druge države članice ni obveščen, to ne bi smel biti razlog za nepriznavanje ukrepa.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | V izjemnih primerih
  organi države članice otrokovega običajnega prebivališča morda niso najprimernejši organi za obravnavo zadeve.
  Za otrokovo korist
  izjemoma in pod določenimi pogoji pristojni organ lahko prenese svojo pristojnost v določeni zadevi na organ druge države članice, če je ta organ primernejši za odločanje o zadevi.
  Drugi organ
  v takšnem primeru
  ne bi smel imeti možnosti
  prenesti 
  pristojnost na kateri koli
   tretji organ . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

V izjemnih primerih
  organi države članice otrokovega običajnega prebivališča morda niso najprimernejši organi za obravnavo zadeve.
  Za otrokovo korist
  izjemoma in pod določenimi pogoji pristojni organ lahko prenese svojo pristojnost v določeni zadevi na organ druge države članice, če je ta organ primernejši za odločanje o zadevi.
  Drugi organ
  v takšnem primeru
  ne bi smel imeti možnosti
  prenesti 
  pristojnost na kateri koli
   tretji organ .

| (18) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dejstvu, da
  organi države članice otrokovega običajnega prebivališča
  v izjemnih primerih, kot je nasilje v družini ali nasilje na podlagi spola,
  morda niso najprimernejši organi za obravnavo zadeve. Izjemoma in pod določenimi pogoji pristojni organ lahko prenese svojo pristojnost v določeni zadevi na organ druge države članice, če je ta organ primernejši za odločanje o zadevi. V takšnem primeru
  bi bilo treba najprej pridobiti privolitev drugega organa, saj ta potem, ko zadevo prevzame, ne more
  prenesti
  pristojnosti na
  tretji organ
  . Pred vsakršnim prenosom pristojnosti je bistveno, da se preuči in v celoti upošteva največja korist otroka
  . |
| --- | --- |

(18)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti dejstvu, da
  organi države članice otrokovega običajnega prebivališča
  v izjemnih primerih, kot je nasilje v družini ali nasilje na podlagi spola,
  morda niso najprimernejši organi za obravnavo zadeve. Izjemoma in pod določenimi pogoji pristojni organ lahko prenese svojo pristojnost v določeni zadevi na organ druge države članice, če je ta organ primernejši za odločanje o zadevi. V takšnem primeru
  bi bilo treba najprej pridobiti privolitev drugega organa, saj ta potem, ko zadevo prevzame, ne more
  prenesti
  pristojnosti na
  tretji organ
  . Pred vsakršnim prenosom pristojnosti je bistveno, da se preuči in v celoti upošteva največja korist otroka
  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Postopki v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo na podlagi te uredbe in postopki vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morali spoštovati pravico otroka, da svobodno izrazi svoje mnenje, pri oceni otrokove koristi pa bi bilo treba temu mnenju pripisati ustrezno težo. Zaslišanje otroka v skladu s členom 24(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  in
  členom 12 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah ima pomembno vlogo pri uporabi te uredbe. Vendar ta uredba ni namenjena določanju
  načina zaslišanja otroka, na primer ali
  otroka
  zasliši sodnik osebno ali posebej usposobljen strokovnjak
  , ki
  pozneje poroča sodišču, ter ali zaslišanje poteka v sodni dvorani ali drugje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Postopki v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo na podlagi te uredbe in postopki vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morali spoštovati pravico otroka, da svobodno izrazi svoje mnenje, pri oceni otrokove koristi pa bi bilo treba temu mnenju pripisati ustrezno težo. Zaslišanje otroka v skladu s členom 24(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  in
  členom 12 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah ima pomembno vlogo pri uporabi te uredbe. Vendar ta uredba ni namenjena določanju
  načina zaslišanja otroka, na primer ali
  otroka
  zasliši sodnik osebno ali posebej usposobljen strokovnjak
  , ki
  pozneje poroča sodišču, ter ali zaslišanje poteka v sodni dvorani ali drugje
  .

| (23) | Postopki v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo na podlagi te uredbe in postopki vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morali spoštovati pravico otroka, da svobodno izrazi svoje mnenje, pri oceni otrokove koristi pa bi bilo treba temu mnenju pripisati ustrezno težo. Zaslišanje otroka v skladu s členom 24(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členom 12 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah
  in priporočilom Sveta Evrope o udeležbi otrok in mladih do 18. leta

   (1a) ima pomembno vlogo pri uporabi te uredbe. Vendar ta uredba ni namenjena določanju
  skupnih minimalnih standardov glede postopka zaslišanja
  otroka, ki
  ga še naprej urejajo nacionalne določbe držav članic
  . |
| --- | --- |

(23)

Postopki v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo na podlagi te uredbe in postopki vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morali spoštovati pravico otroka, da svobodno izrazi svoje mnenje, pri oceni otrokove koristi pa bi bilo treba temu mnenju pripisati ustrezno težo. Zaslišanje otroka v skladu s členom 24(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členom 12 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah
  in priporočilom Sveta Evrope o udeležbi otrok in mladih do 18. leta

   (1a) ima pomembno vlogo pri uporabi te uredbe. Vendar ta uredba ni namenjena določanju
  skupnih minimalnih standardov glede postopka zaslišanja
  otroka, ki
  ga še naprej urejajo nacionalne določbe držav članic
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Za čimprejšnji zaključek postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morale države članice zagotoviti, da je pristojnost za navedene postopke skoncentrirana na
  eno ali več
  sodišč, ter pri tem po potrebi upoštevati njihove notranje strukture za pravosodje. Koncentracija pristojnosti na omejeno število sodišč v državi članici je bistveno in učinkovito orodje za pospešitev obravnave primerov ugrabitve otroka v več državah članicah, saj lahko sodniki, ki obravnavajo večje število teh primerov, razvijejo posebna znanja in izkušnje. Glede na strukturo pravnega sistema bi lahko bila pristojnost za primere ugrabitve otroka skoncentrirana na
  eno samo sodišče za celo državo ali na
  omejeno število sodišč, na primer tako, da se za izhodiščno točko vzame število pritožbenih sodišč in da je pristojnost za primere mednarodne ugrabitve otroka skoncentrirana na eno sodišče prve stopnje v vsakem okrožju pritožbenega sodišča. Na vsaki stopnji bi moralo sodišče izdati odločbo najpozneje šest tednov po vložitvi zahtevka ali pravnega sredstva. Države članice bi morale omejiti število pravnih sredstev, ki jih je mogoče vložiti zoper odločbo o vrnitvi ali zavrnitvi vrnitve otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, na eno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Za čimprejšnji zaključek postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morale države članice zagotoviti, da je pristojnost za navedene postopke skoncentrirana na
  eno ali več
  sodišč, ter pri tem po potrebi upoštevati njihove notranje strukture za pravosodje. Koncentracija pristojnosti na omejeno število sodišč v državi članici je bistveno in učinkovito orodje za pospešitev obravnave primerov ugrabitve otroka v več državah članicah, saj lahko sodniki, ki obravnavajo večje število teh primerov, razvijejo posebna znanja in izkušnje. Glede na strukturo pravnega sistema bi lahko bila pristojnost za primere ugrabitve otroka skoncentrirana na
  eno samo sodišče za celo državo ali na
  omejeno število sodišč, na primer tako, da se za izhodiščno točko vzame število pritožbenih sodišč in da je pristojnost za primere mednarodne ugrabitve otroka skoncentrirana na eno sodišče prve stopnje v vsakem okrožju pritožbenega sodišča. Na vsaki stopnji bi moralo sodišče izdati odločbo najpozneje šest tednov po vložitvi zahtevka ali pravnega sredstva. Države članice bi morale omejiti število pravnih sredstev, ki jih je mogoče vložiti zoper odločbo o vrnitvi ali zavrnitvi vrnitve otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, na eno.

| (26) | Za čimprejšnji zaključek postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morale države članice zagotoviti, da je pristojnost za navedene postopke skoncentrirana na
  omejeno število
  sodišč, ter pri tem po potrebi upoštevati njihove notranje strukture za pravosodje. Koncentracija pristojnosti na omejeno število sodišč v državi članici je bistveno in učinkovito orodje za pospešitev obravnave primerov ugrabitve otroka v več državah članicah, saj lahko sodniki, ki obravnavajo večje število teh primerov, razvijejo posebna znanja in izkušnje. Glede na strukturo pravnega sistema bi lahko bila pristojnost za primere ugrabitve otroka skoncentrirana na omejeno število sodišč, na primer tako, da se za izhodiščno točko vzame število pritožbenih sodišč in da je pristojnost za primere mednarodne ugrabitve otroka skoncentrirana na eno sodišče prve stopnje v vsakem okrožju pritožbenega sodišča
  , ne da bi bila zaradi tega ogrožena pravica strank do dostopa do pravnega varstva in pravočasnost postopkov vrnitve
  . Na vsaki stopnji bi moralo sodišče izdati odločbo najpozneje šest tednov po vložitvi zahtevka ali pravnega sredstva. Države članice bi morale omejiti število pravnih sredstev, ki jih je mogoče vložiti zoper odločbo o vrnitvi ali zavrnitvi vrnitve otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, na eno.
  Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da se sodbe, ki so izdane v eni državi članici, priznajo tudi v drugi državi članici. Ko je v sodnem postopku izrečena sodba, je predvsem v interesu otrok bistveno, da je priznana tudi po vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

(26)

Za čimprejšnji zaključek postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980 bi morale države članice zagotoviti, da je pristojnost za navedene postopke skoncentrirana na
  omejeno število
  sodišč, ter pri tem po potrebi upoštevati njihove notranje strukture za pravosodje. Koncentracija pristojnosti na omejeno število sodišč v državi članici je bistveno in učinkovito orodje za pospešitev obravnave primerov ugrabitve otroka v več državah članicah, saj lahko sodniki, ki obravnavajo večje število teh primerov, razvijejo posebna znanja in izkušnje. Glede na strukturo pravnega sistema bi lahko bila pristojnost za primere ugrabitve otroka skoncentrirana na omejeno število sodišč, na primer tako, da se za izhodiščno točko vzame število pritožbenih sodišč in da je pristojnost za primere mednarodne ugrabitve otroka skoncentrirana na eno sodišče prve stopnje v vsakem okrožju pritožbenega sodišča
  , ne da bi bila zaradi tega ogrožena pravica strank do dostopa do pravnega varstva in pravočasnost postopkov vrnitve
  . Na vsaki stopnji bi moralo sodišče izdati odločbo najpozneje šest tednov po vložitvi zahtevka ali pravnega sredstva. Države članice bi morale omejiti število pravnih sredstev, ki jih je mogoče vložiti zoper odločbo o vrnitvi ali zavrnitvi vrnitve otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, na eno.
  Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da se sodbe, ki so izdane v eni državi članici, priznajo tudi v drugi državi članici. Ko je v sodnem postopku izrečena sodba, je predvsem v interesu otrok bistveno, da je priznana tudi po vsej Evropski uniji.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | V
  vseh primerih, ki se nanašajo na otroke, zlasti v primerih mednarodne ugrabitve otroka,
  bi morali pravosodni
  in
  upravni organi preučiti možnost sporazumne rešitve prek
  mediacije
  ali drugih ustreznih načinov
  , po potrebi ob pomoči obstoječih mrež in podpornih struktur za mediacijo v čezmejnih sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo. Vendar zaradi teh prizadevanj ne bi smelo priti do neupravičenega podaljševanja postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

V
  vseh primerih, ki se nanašajo na otroke, zlasti v primerih mednarodne ugrabitve otroka,
  bi morali pravosodni
  in
  upravni organi preučiti možnost sporazumne rešitve prek
  mediacije
  ali drugih ustreznih načinov
  , po potrebi ob pomoči obstoječih mrež in podpornih struktur za mediacijo v čezmejnih sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo. Vendar zaradi teh prizadevanj ne bi smelo priti do neupravičenega podaljševanja postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980.

| (28) | Uporaba mediacije ima lahko zelo pomembno vlogo pri končanju sporov v
  vseh primerih, ki se nanašajo na otroke, zlasti
  pa v primerih čezmejnega starševskega spora o pravici do varstva in vzgoje otroka in pravici do stikov z otrokom ter
  v primerih mednarodne ugrabitve otroka
  . Poleg tega se glede na naraščanje števila čezmejnih sporov glede pravice do varstva in vzgoje otrok v Evropski uniji, kjer ni ustreznega mednarodnega okvira, kot posledica nedavnega migracijskega pritoka, pogosto izkazuje, da je mediacija edino pravno sredstvo, ki družinam pomaga doseči sporazumno in hitro rešitev v družinskih sporih. Za spodbujanje
  mediacije
  v takih primerih bi morali pravosodni in upravni organi
  , po potrebi ob pomoči obstoječih mrež in podpornih struktur za mediacijo v čezmejnih sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  , strankam pred ali med sodnim postopkom pomagati pri izbiri ustreznih mediatorjev in pri organizaciji mediacije. Strankam v postopku bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za izvedbo mediacije vsaj v obsegu, v katerem jim je bila oziroma bi jim bila odobrena pravna pomoč
  . Vendar zaradi teh prizadevanj ne bi smelo priti do neupravičenega podaljševanja postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980
  ali do obveznega sodelovanja žrtev katere koli oblike nasilja, vključno z družinskim nasiljem, v postopku mediacije
  . |
| --- | --- |

(28)

Uporaba mediacije ima lahko zelo pomembno vlogo pri končanju sporov v
  vseh primerih, ki se nanašajo na otroke, zlasti
  pa v primerih čezmejnega starševskega spora o pravici do varstva in vzgoje otroka in pravici do stikov z otrokom ter
  v primerih mednarodne ugrabitve otroka
  . Poleg tega se glede na naraščanje števila čezmejnih sporov glede pravice do varstva in vzgoje otrok v Evropski uniji, kjer ni ustreznega mednarodnega okvira, kot posledica nedavnega migracijskega pritoka, pogosto izkazuje, da je mediacija edino pravno sredstvo, ki družinam pomaga doseči sporazumno in hitro rešitev v družinskih sporih. Za spodbujanje
  mediacije
  v takih primerih bi morali pravosodni in upravni organi
  , po potrebi ob pomoči obstoječih mrež in podpornih struktur za mediacijo v čezmejnih sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  , strankam pred ali med sodnim postopkom pomagati pri izbiri ustreznih mediatorjev in pri organizaciji mediacije. Strankam v postopku bi bilo treba zagotoviti finančno pomoč za izvedbo mediacije vsaj v obsegu, v katerem jim je bila oziroma bi jim bila odobrena pravna pomoč
  . Vendar zaradi teh prizadevanj ne bi smelo priti do neupravičenega podaljševanja postopkov vrnitve na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980
  ali do obveznega sodelovanja žrtev katere koli oblike nasilja, vključno z družinskim nasiljem, v postopku mediacije
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Da bi zagotovili učinkovito alternativo sodnim postopkom v nacionalnih ali mednarodnih družinskih sporih, je bistveno, da mediatorji, ki se ukvarjajo s takimi zadevami, opravijo ustrezno strokovno usposabljanje. Usposabljanje bi moralo zajemati zlasti pravni okvir čezmejnih družinskih sporov, medkulturne kompetence in orodja za obvladovanje zelo konfliktnih situacij, obenem pa ves čas poudarjati največjo korist otroka. Usposabljanje za sodnike, ki so potencialno glavni vir napotitev na mediacijo, bi moralo obravnavati tudi, kako stranke spodbuditi, da se čim prej dejavno vključijo v mediacijo, ter kako mediacijo vključiti v sodne postopke in časovni okvir postopkov po Haaški konvenciji o ugrabitvi otrok brez povzročanja nepotrebnih zamud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Da bi zagotovili učinkovito alternativo sodnim postopkom v nacionalnih ali mednarodnih družinskih sporih, je bistveno, da mediatorji, ki se ukvarjajo s takimi zadevami, opravijo ustrezno strokovno usposabljanje. Usposabljanje bi moralo zajemati zlasti pravni okvir čezmejnih družinskih sporov, medkulturne kompetence in orodja za obvladovanje zelo konfliktnih situacij, obenem pa ves čas poudarjati največjo korist otroka. Usposabljanje za sodnike, ki so potencialno glavni vir napotitev na mediacijo, bi moralo obravnavati tudi, kako stranke spodbuditi, da se čim prej dejavno vključijo v mediacijo, ter kako mediacijo vključiti v sodne postopke in časovni okvir postopkov po Haaški konvenciji o ugrabitvi otrok brez povzročanja nepotrebnih zamud.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Kadar se sodišče države članice, v katero ali v kateri je bil otrok neupravičeno premeščen ali zadržan, odloči zavrniti vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, bi se moralo v svoji odločbi izrecno sklicevati na ustrezne člene Haaške konvencije iz leta 1980, na katerih temelji zavrnitev. Vendar pa tako odločbo lahko nadomesti kasnejša odločba sodišča države članice otrokovega običajnega prebivališča pred njegovo neupravičeno premestitvijo ali zadržanjem, ki se izda v postopku v zvezi s pravicami do varstva in vzgoje otroka po temeljitem pregledu otrokove koristi . Če odločba nalaga vrnitev otroka, za njegovo vrnitev ni potreben za priznanje in izvršitev navedene odločbe v državi članici, v katero ali v kateri je bil otrok premeščen ali zadržan, noben poseben postopek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Kadar se sodišče države članice, v katero ali v kateri je bil otrok neupravičeno premeščen ali zadržan, odloči zavrniti vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, bi se moralo v svoji odločbi izrecno sklicevati na ustrezne člene Haaške konvencije iz leta 1980, na katerih temelji zavrnitev. Vendar pa tako odločbo lahko nadomesti kasnejša odločba sodišča države članice otrokovega običajnega prebivališča pred njegovo neupravičeno premestitvijo ali zadržanjem, ki se izda v postopku v zvezi s pravicami do varstva in vzgoje otroka po temeljitem pregledu otrokove koristi . Če odločba nalaga vrnitev otroka, za njegovo vrnitev ni potreben za priznanje in izvršitev navedene odločbe v državi članici, v katero ali v kateri je bil otrok premeščen ali zadržan, noben poseben postopek.

| (30) | Kadar se sodišče države članice, v katero ali v kateri je bil otrok neupravičeno premeščen ali zadržan, odloči zavrniti vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, bi se moralo v svoji odločbi izrecno sklicevati na ustrezne člene Haaške konvencije iz leta 1980, na katerih temelji zavrnitev
  , in navesti razloge za to
  . Vendar pa tako odločbo lahko nadomesti kasnejša odločba sodišča države članice otrokovega običajnega prebivališča pred njegovo neupravičeno premestitvijo ali zadržanjem, ki se izda v postopku v zvezi s pravicami do varstva in vzgoje otroka po temeljitem pregledu otrokove koristi. Če odločba nalaga vrnitev otroka, za njegovo vrnitev ni potreben za priznanje in izvršitev navedene odločbe v državi članici, v katero ali v kateri je bil otrok premeščen ali zadržan, noben poseben postopek. |
| --- | --- |

(30)

Kadar se sodišče države članice, v katero ali v kateri je bil otrok neupravičeno premeščen ali zadržan, odloči zavrniti vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, bi se moralo v svoji odločbi izrecno sklicevati na ustrezne člene Haaške konvencije iz leta 1980, na katerih temelji zavrnitev
  , in navesti razloge za to
  . Vendar pa tako odločbo lahko nadomesti kasnejša odločba sodišča države članice otrokovega običajnega prebivališča pred njegovo neupravičeno premestitvijo ali zadržanjem, ki se izda v postopku v zvezi s pravicami do varstva in vzgoje otroka po temeljitem pregledu otrokove koristi. Če odločba nalaga vrnitev otroka, za njegovo vrnitev ni potreben za priznanje in izvršitev navedene odločbe v državi članici, v katero ali v kateri je bil otrok premeščen ali zadržan, noben poseben postopek.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Poleg tega cilj, da
  bi bili čezmejni spori, ki
  se
  nanašajo na otroke, krajši in cenejši
  , upravičuje odpravo razglasitve izvršljivosti pred izvrševanjem v državi članici izvršitve za vse odločbe v 
  sporih v
  zvezi s starševsko odgovornostjo. Medtem ko je bila z Uredbo (ES) št. 2201/2003 ta zahteva odpravljena le za odločbe o pravicah do stikov z otrokom in nekatere odločbe o vrnitvi otroka, ta uredba zdaj določa enoten postopek za čezmejno izvrševanje vseh odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo. Zato bi bilo treba v skladu z določbami te uredbe odločbo organov države članice obravnavati, kot da je bila izdana v državi članici izvršitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Poleg tega cilj, da
  bi bili čezmejni spori, ki
  se
  nanašajo na otroke, krajši in cenejši
  , upravičuje odpravo razglasitve izvršljivosti pred izvrševanjem v državi članici izvršitve za vse odločbe v 
  sporih v
  zvezi s starševsko odgovornostjo. Medtem ko je bila z Uredbo (ES) št. 2201/2003 ta zahteva odpravljena le za odločbe o pravicah do stikov z otrokom in nekatere odločbe o vrnitvi otroka, ta uredba zdaj določa enoten postopek za čezmejno izvrševanje vseh odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo. Zato bi bilo treba v skladu z določbami te uredbe odločbo organov države članice obravnavati, kot da je bila izdana v državi članici izvršitve.

| (33) | Poleg tega cilj, da se
  evropskim državljanom olajša prosto gibanje
  , upravičuje odpravo razglasitve izvršljivosti pred izvrševanjem v državi članici izvršitve za vse odločbe v zvezi s starševsko odgovornostjo
  s področja uporabe te uredbe. S tem bodo zlasti čezmejni pravni spori, ki se nanašajo na otroke, manj zamudni in dragi.
  Medtem ko je bila z Uredbo (ES) št. 2201/2003 ta zahteva odpravljena le za odločbe o pravicah do stikov z otrokom in nekatere odločbe o vrnitvi otroka, ta uredba zdaj določa enoten postopek za čezmejno izvrševanje vseh odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  s področja uporabe te uredbe
  . Zato bi bilo treba v skladu z določbami te uredbe odločbo organov države članice obravnavati, kot da je bila izdana v državi članici izvršitve. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega cilj, da se
  evropskim državljanom olajša prosto gibanje
  , upravičuje odpravo razglasitve izvršljivosti pred izvrševanjem v državi članici izvršitve za vse odločbe v zvezi s starševsko odgovornostjo
  s področja uporabe te uredbe. S tem bodo zlasti čezmejni pravni spori, ki se nanašajo na otroke, manj zamudni in dragi.
  Medtem ko je bila z Uredbo (ES) št. 2201/2003 ta zahteva odpravljena le za odločbe o pravicah do stikov z otrokom in nekatere odločbe o vrnitvi otroka, ta uredba zdaj določa enoten postopek za čezmejno izvrševanje vseh odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo
  s področja uporabe te uredbe
  . Zato bi bilo treba v skladu z določbami te uredbe odločbo organov države članice obravnavati, kot da je bila izdana v državi članici izvršitve.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | Vsaka zavrnitev priznanja odločbe, kakor je opredeljeno v tej uredbi, z utemeljitvijo, da bi bilo priznanje v očitnem nasprotju z javno politiko zadevne države članice, bi morala biti skladna s členom 21 Listine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a)

Vsaka zavrnitev priznanja odločbe, kakor je opredeljeno v tej uredbi, z utemeljitvijo, da bi bilo priznanje v očitnem nasprotju z javno politiko zadevne države članice, bi morala biti skladna s členom 21 Listine.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | V posebnih primerih v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, bi morali osrednji organi med seboj sodelovati pri zagotavljanju pomoči nacionalnim organom in nosilcem starševske odgovornosti. Taka pomoč bi morala vključevati zlasti ugotavljanje, kje se nahaja otrok, bodisi neposredno ali prek drugih pristojnih organov, kadar je to potrebno za izpolnitev zahteve na podlagi te uredbe, in zagotavljanje informacij o otroku, ki so potrebne za namene postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

V posebnih primerih v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, bi morali osrednji organi med seboj sodelovati pri zagotavljanju pomoči nacionalnim organom in nosilcem starševske odgovornosti. Taka pomoč bi morala vključevati zlasti ugotavljanje, kje se nahaja otrok, bodisi neposredno ali prek drugih pristojnih organov, kadar je to potrebno za izpolnitev zahteve na podlagi te uredbe, in zagotavljanje informacij o otroku, ki so potrebne za namene postopkov.

| (42) | V posebnih primerih v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, bi morali osrednji organi med seboj sodelovati pri zagotavljanju pomoči nacionalnim organom in nosilcem starševske odgovornosti. Taka pomoč bi morala vključevati zlasti ugotavljanje, kje se nahaja otrok, bodisi neposredno ali prek drugih pristojnih organov, kadar je to potrebno za izpolnitev zahteve na podlagi te uredbe, in zagotavljanje informacij o otroku, ki so potrebne za namene postopkov.
  Če ima pristojnost država članica, ki ni država članica, katere državljan je otrok, osrednji organi države članice s pristojnostjo nemudoma obvestijo osrednje organe države članice, katere državljan je otrok. |
| --- | --- |

(42)

V posebnih primerih v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, bi morali osrednji organi med seboj sodelovati pri zagotavljanju pomoči nacionalnim organom in nosilcem starševske odgovornosti. Taka pomoč bi morala vključevati zlasti ugotavljanje, kje se nahaja otrok, bodisi neposredno ali prek drugih pristojnih organov, kadar je to potrebno za izpolnitev zahteve na podlagi te uredbe, in zagotavljanje informacij o otroku, ki so potrebne za namene postopkov.
  Če ima pristojnost država članica, ki ni država članica, katere državljan je otrok, osrednji organi države članice s pristojnostjo nemudoma obvestijo osrednje organe države članice, katere državljan je otrok.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Brez poseganja v zahteve na podlagi nacionalnega postopkovnega prava bi moral imeti organ prosilec diskrecijsko pravico prosto izbirati med različnimi razpoložljivimi kanali za pridobitev potrebnih informacij, in sicer v primeru sodišč z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 ali prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, zlasti osrednjih organov, ustanovljenih na podlagi te uredbe, sodnikov v okviru mreže in kontaktnih točk, oziroma v primeru pravosodnih in upravnih organov z zahtevo po informacijah prek specializirane nevladne organizacije na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Brez poseganja v zahteve na podlagi nacionalnega postopkovnega prava bi moral imeti organ prosilec diskrecijsko pravico prosto izbirati med različnimi razpoložljivimi kanali za pridobitev potrebnih informacij, in sicer v primeru sodišč z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 ali prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, zlasti osrednjih organov, ustanovljenih na podlagi te uredbe, sodnikov v okviru mreže in kontaktnih točk, oziroma v primeru pravosodnih in upravnih organov z zahtevo po informacijah prek specializirane nevladne organizacije na tem področju.

| (44) | Brez poseganja v zahteve na podlagi nacionalnega postopkovnega prava bi moral imeti organ prosilec diskrecijsko pravico prosto izbirati med različnimi razpoložljivimi kanali za pridobitev potrebnih informacij, in sicer v primeru sodišč z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 ali prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, zlasti osrednjih organov, ustanovljenih na podlagi te uredbe, sodnikov v okviru mreže in kontaktnih točk, oziroma v primeru pravosodnih in upravnih organov z zahtevo po informacijah prek specializirane nevladne organizacije na tem področju.
  Mednarodno pravosodno sodelovanje in obveščanje bi morali začeti in/ali spodbujati posebej imenovani sodniki za mrežo ali zvezo v vsaki državi članici. Vlogo Evropske pravosodne mreže bi bilo treba razlikovati od vloge osrednjih organov. |
| --- | --- |

(44)

Brez poseganja v zahteve na podlagi nacionalnega postopkovnega prava bi moral imeti organ prosilec diskrecijsko pravico prosto izbirati med različnimi razpoložljivimi kanali za pridobitev potrebnih informacij, in sicer v primeru sodišč z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 ali prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, zlasti osrednjih organov, ustanovljenih na podlagi te uredbe, sodnikov v okviru mreže in kontaktnih točk, oziroma v primeru pravosodnih in upravnih organov z zahtevo po informacijah prek specializirane nevladne organizacije na tem področju.
  Mednarodno pravosodno sodelovanje in obveščanje bi morali začeti in/ali spodbujati posebej imenovani sodniki za mrežo ali zvezo v vsaki državi članici. Vlogo Evropske pravosodne mreže bi bilo treba razlikovati od vloge osrednjih organov.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Organ države članice, ki odloča o starševski odgovornosti, bi moral
  imeti pravico
  zahtevati, da mu organi druge države članice sporočijo informacije, ki so pomembne za zaščito otroka, če je to v otrokovo korist. Glede na okoliščine lahko to vključuje informacije o postopkih in odločbah v zvezi z otrokovim staršem ali njegovimi sorojenci ali o zmožnosti starša, da skrbi za otroka ali ima stike z njim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Organ države članice, ki odloča o starševski odgovornosti, bi moral
  imeti pravico
  zahtevati, da mu organi druge države članice sporočijo informacije, ki so pomembne za zaščito otroka, če je to v otrokovo korist. Glede na okoliščine lahko to vključuje informacije o postopkih in odločbah v zvezi z otrokovim staršem ali njegovimi sorojenci ali o zmožnosti starša, da skrbi za otroka ali ima stike z njim.

| (46) | Organ države članice, ki odloča o starševski odgovornosti, bi moral zahtevati, da mu organi druge države članice sporočijo informacije, ki so pomembne za zaščito otroka, če je to v otrokovo korist. Glede na okoliščine lahko to vključuje informacije o postopkih in odločbah v zvezi z otrokovim staršem ali njegovimi sorojenci ali o zmožnosti starša
  ali družine
  , da skrbi za otroka ali ima stike z njim.
  Državljanstvo, ekonomski in socialni položaj ali kulturno ozadje ter verska pripadnost starša se ne bi smeli obravnavati kot odločilni elementi pri odločanju o zmožnosti skrbi za otroka. |
| --- | --- |

(46)

Organ države članice, ki odloča o starševski odgovornosti, bi moral zahtevati, da mu organi druge države članice sporočijo informacije, ki so pomembne za zaščito otroka, če je to v otrokovo korist. Glede na okoliščine lahko to vključuje informacije o postopkih in odločbah v zvezi z otrokovim staršem ali njegovimi sorojenci ali o zmožnosti starša
  ali družine
  , da skrbi za otroka ali ima stike z njim.
  Državljanstvo, ekonomski in socialni položaj ali kulturno ozadje ter verska pripadnost starša se ne bi smeli obravnavati kot odločilni elementi pri odločanju o zmožnosti skrbi za otroka.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (46a) | Z vsemi sredstvi bi bilo treba spodbujati komunikacijo med sodniki, javnimi organi, osrednjimi organi, strokovnjaki za pomoč staršem in med starši samimi, med drugim ob upoštevanju, da je lahko odločitev, da se otrok ne bi smel vrniti, enako resna kršitev temeljnih pravic otroka kot odločitev o vrnitvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46a)

Z vsemi sredstvi bi bilo treba spodbujati komunikacijo med sodniki, javnimi organi, osrednjimi organi, strokovnjaki za pomoč staršem in med starši samimi, med drugim ob upoštevanju, da je lahko odločitev, da se otrok ne bi smel vrniti, enako resna kršitev temeljnih pravic otroka kot odločitev o vrnitvi.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (48a) | Kadar je to v otrokovo korist, bi morali sodniki komunicirati neposredno z osrednjimi organi ali pristojnimi sodišči v drugih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48a)

Kadar je to v otrokovo korist, bi morali sodniki komunicirati neposredno z osrednjimi organi ali pristojnimi sodišči v drugih državah članicah.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Kadar je organ države članice že izdal odločbo v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo ali razmišlja o taki odločbi, ki naj bi se izvrševala v drugi državi članici,
  lahko zaprosi
  organe navedene druge države članice za pomoč pri njenem izvrševanju. To bi moralo veljati na primer za odločbe o pravicah do nadzorovanih stikov z otrokom, ki naj bi se uveljavljale v državi članici, ki ni država članica, v kateri se nahaja organ, ki je odredil stike z otrokom, ali odločbe, ki vključujejo kakršne koli druge spremljevalne ukrepe pristojnih organov države članice, v kateri naj bi se odločba izvrševala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Kadar je organ države članice že izdal odločbo v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo ali razmišlja o taki odločbi, ki naj bi se izvrševala v drugi državi članici,
  lahko zaprosi
  organe navedene druge države članice za pomoč pri njenem izvrševanju. To bi moralo veljati na primer za odločbe o pravicah do nadzorovanih stikov z otrokom, ki naj bi se uveljavljale v državi članici, ki ni država članica, v kateri se nahaja organ, ki je odredil stike z otrokom, ali odločbe, ki vključujejo kakršne koli druge spremljevalne ukrepe pristojnih organov države članice, v kateri naj bi se odločba izvrševala.

| (49) | Kadar je organ države članice že izdal odločbo v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo ali razmišlja o taki odločbi, ki naj bi se izvrševala v drugi državi članici,
  bi moral zaprositi
  organe navedene druge države članice za pomoč pri njenem izvrševanju. To bi moralo veljati na primer za odločbe o pravicah do nadzorovanih stikov z otrokom, ki naj bi se uveljavljale v državi članici, ki ni država članica, v kateri se nahaja organ, ki je odredil stike z otrokom, ali odločbe, ki vključujejo kakršne koli druge spremljevalne ukrepe pristojnih organov države članice, v kateri naj bi se odločba izvrševala. |
| --- | --- |

(49)

Kadar je organ države članice že izdal odločbo v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo ali razmišlja o taki odločbi, ki naj bi se izvrševala v drugi državi članici,
  bi moral zaprositi
  organe navedene druge države članice za pomoč pri njenem izvrševanju. To bi moralo veljati na primer za odločbe o pravicah do nadzorovanih stikov z otrokom, ki naj bi se uveljavljale v državi članici, ki ni država članica, v kateri se nahaja organ, ki je odredil stike z otrokom, ali odločbe, ki vključujejo kakršne koli druge spremljevalne ukrepe pristojnih organov države članice, v kateri naj bi se odločba izvrševala.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Kadar organ države članice razmišlja o namestitvi otroka v oskrbo rejniške družine ali zavoda v drugi državi članici, bi bilo treba pred namestitvijo izvesti postopek posvetovanja prek osrednjih organov obeh zadevnih držav članic. Organ, ki razmišlja o namestitvi, bi moral, preden odredi namestitev, pridobiti soglasje pristojnega organa države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Ker so namestitve najpogosteje nujni ukrepi, ki so potrebni za to, da se otrok reši iz položaja, ki ogroža njegovo korist, je čas pri takih odločbah bistvenega pomena. Zato za pospešitev postopka posvetovanja ta uredba izčrpno določa zahteve glede zahteve in rok za odgovor države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Vendar pogoje za podajo ali zavrnitev soglasja še naprej ureja nacionalno pravo zaprošene države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Kadar organ države članice razmišlja o namestitvi otroka v oskrbo rejniške družine ali zavoda v drugi državi članici, bi bilo treba pred namestitvijo izvesti postopek posvetovanja prek osrednjih organov obeh zadevnih držav članic. Organ, ki razmišlja o namestitvi, bi moral, preden odredi namestitev, pridobiti soglasje pristojnega organa države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Ker so namestitve najpogosteje nujni ukrepi, ki so potrebni za to, da se otrok reši iz položaja, ki ogroža njegovo korist, je čas pri takih odločbah bistvenega pomena. Zato za pospešitev postopka posvetovanja ta uredba izčrpno določa zahteve glede zahteve in rok za odgovor države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Vendar pogoje za podajo ali zavrnitev soglasja še naprej ureja nacionalno pravo zaprošene države članice.

| (50) | Kadar organ države članice razmišlja o namestitvi otroka
  pri družinskih članih,
  v oskrbo rejniške družine ali zavoda v drugi državi članici, bi bilo treba pred namestitvijo izvesti postopek posvetovanja prek osrednjih organov obeh zadevnih držav članic. Organ, ki razmišlja o namestitvi, bi moral, preden odredi namestitev, pridobiti soglasje pristojnega organa države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Ker so namestitve najpogosteje nujni ukrepi, ki so potrebni za to, da se otrok reši iz položaja, ki ogroža njegovo korist, je čas pri takih odločbah bistvenega pomena. Zato za pospešitev postopka posvetovanja ta uredba izčrpno določa zahteve glede zahteve in rok za odgovor države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Vendar pogoje za podajo ali zavrnitev soglasja še naprej ureja nacionalno pravo zaprošene države članice. |
| --- | --- |

(50)

Kadar organ države članice razmišlja o namestitvi otroka
  pri družinskih članih,
  v oskrbo rejniške družine ali zavoda v drugi državi članici, bi bilo treba pred namestitvijo izvesti postopek posvetovanja prek osrednjih organov obeh zadevnih držav članic. Organ, ki razmišlja o namestitvi, bi moral, preden odredi namestitev, pridobiti soglasje pristojnega organa države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Ker so namestitve najpogosteje nujni ukrepi, ki so potrebni za to, da se otrok reši iz položaja, ki ogroža njegovo korist, je čas pri takih odločbah bistvenega pomena. Zato za pospešitev postopka posvetovanja ta uredba izčrpno določa zahteve glede zahteve in rok za odgovor države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen. Vendar pogoje za podajo ali zavrnitev soglasja še naprej ureja nacionalno pravo zaprošene države članice.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Kakršna koli dolgoročna
  namestitev otroka
  v tujino
  bi
  morala biti
  v skladu s členom 24(3) Listine EU o temeljnih pravicah (pravica do rednih osebnih stikov s staršema) in določbami Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, zlasti členi 8, 9 in 20. Zlasti bi bilo treba pri iskanju rešitev ustrezno upoštevati zaželeno nepretrganost otrokove vzgoje ter njegovo etnično, versko, kulturno in jezikovno ozadje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Kakršna koli dolgoročna
  namestitev otroka
  v tujino
  bi
  morala biti
  v skladu s členom 24(3) Listine EU o temeljnih pravicah (pravica do rednih osebnih stikov s staršema) in določbami Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, zlasti členi 8, 9 in 20. Zlasti bi bilo treba pri iskanju rešitev ustrezno upoštevati zaželeno nepretrganost otrokove vzgoje ter njegovo etnično, versko, kulturno in jezikovno ozadje.

| (51) | Državni organi, ki obravnavajo
  namestitev otroka, bi
  morali ravnati
  v skladu s členom 24(3) Listine EU o temeljnih pravicah (pravica do rednih osebnih stikov s staršema) in določbami Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, zlasti členi 8, 9 in 20. Zlasti bi bilo treba pri iskanju rešitev ustrezno upoštevati
  možnost namestitve sorojencev pri isti družini gostiteljici ali v isti ustanovi ter
  zaželeno nepretrganost otrokove vzgoje ter njegovo etnično, versko, kulturno in jezikovno ozadje.
  Predvsem v primeru dolgoročne namestitve otroka v tujino bi morali ustrezni organi vedno razmisliti o možnosti namestitve otroka pri sorodnikih, ki živijo v drugi državi, če ima otrok s temi družinskimi člani vzpostavljen odnos, in na podlagi individualne ocene otrokove koristi. Pri takih dolgoročnih namestitvah bi bilo treba redno preverjati, ali so izpolnjene otrokove potrebe in ali je upoštevana največja korist otroka. |
| --- | --- |

(51)

Državni organi, ki obravnavajo
  namestitev otroka, bi
  morali ravnati
  v skladu s členom 24(3) Listine EU o temeljnih pravicah (pravica do rednih osebnih stikov s staršema) in določbami Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, zlasti členi 8, 9 in 20. Zlasti bi bilo treba pri iskanju rešitev ustrezno upoštevati
  možnost namestitve sorojencev pri isti družini gostiteljici ali v isti ustanovi ter
  zaželeno nepretrganost otrokove vzgoje ter njegovo etnično, versko, kulturno in jezikovno ozadje.
  Predvsem v primeru dolgoročne namestitve otroka v tujino bi morali ustrezni organi vedno razmisliti o možnosti namestitve otroka pri sorodnikih, ki živijo v drugi državi, če ima otrok s temi družinskimi člani vzpostavljen odnos, in na podlagi individualne ocene otrokove koristi. Pri takih dolgoročnih namestitvah bi bilo treba redno preverjati, ali so izpolnjene otrokove potrebe in ali je upoštevana največja korist otroka.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba se uporablja ne glede na vrsto pravosodnega ali upravnega organa v civilnih zadevah, ki se nanašajo na: | 1.   Ta uredba se uporablja ne glede na vrsto pravosodnega ali upravnega organa
  ali drugega organa, pristojnega za zadeve s področja uporabe te uredbe,
  v civilnih zadevah, ki se nanašajo na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba se uporablja ne glede na vrsto pravosodnega ali upravnega organa v civilnih zadevah, ki se nanašajo na:

1.   Ta uredba se uporablja ne glede na vrsto pravosodnega ali upravnega organa
  ali drugega organa, pristojnega za zadeve s področja uporabe te uredbe,
  v civilnih zadevah, ki se nanašajo na:

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | mednarodno ugrabitev otroka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

mednarodno ugrabitev otroka;

mednarodno ugrabitev otroka;

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | namestitev otroka v rejniško družino ali v oskrbo zavoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

namestitev otroka v rejniško družino ali v oskrbo zavoda;

| (d) | namestitev otroka
  pri družinskih članih,
  v rejniško družino ali v 
  varno
  oskrbo zavoda
  v tujini
  ; |
| --- | --- |

(d)

namestitev otroka
  pri družinskih članih,
  v rejniško družino ali v 
  varno
  oskrbo zavoda
  v tujini
  ;

pri družinskih članih,

varno

v tujini

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | „organ“ pomeni vse pravosodne ali upravne organe v državi članici, ki so pristojni za odločanje o zadevah s področja uporabe te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

„organ“ pomeni vse pravosodne ali upravne organe v državi članici, ki so pristojni za odločanje o zadevah s področja uporabe te uredbe;

| 1. | „organ“ pomeni vse pravosodne ali upravne organe
  in druge organe
  v državi članici, ki so pristojni za odločanje o zadevah s področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

1.

„organ“ pomeni vse pravosodne ali upravne organe
  in druge organe
  v državi članici, ki so pristojni za odločanje o zadevah s področja uporabe te uredbe;

in druge organe

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | „država članica“ pomeni vse države članice z izjemo Danske; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

„država članica“ pomeni vse države članice z izjemo Danske;

| 3. | „država članica“ pomeni vse države članice
  Evropske unije
  z izjemo Danske; |
| --- | --- |

3.

„država članica“ pomeni vse države članice
  Evropske unije
  z izjemo Danske;

Evropske unije

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | „odločba“ pomeni odlok, odredbo
  ali
  sodno odločbo organa države članice o razvezi, prenehanju življenjske skupnosti, razveljavitvi zakonske zveze ali starševski odgovornosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

„odločba“ pomeni odlok, odredbo
  ali
  sodno odločbo organa države članice o razvezi, prenehanju življenjske skupnosti, razveljavitvi zakonske zveze ali starševski odgovornosti;

ali

| 4. | „odločba“ pomeni odlok, odredbo, sodno odločbo organa države članice
  ali javno listino, izvršljivo v eni od držav članic, ali dogovor med strankama, izvršljiv v državi članici, v kateri je sklenjen,
  o razvezi, prenehanju življenjske skupnosti, razveljavitvi zakonske zveze ali starševski odgovornosti; |
| --- | --- |

4.

„odločba“ pomeni odlok, odredbo, sodno odločbo organa države članice
  ali javno listino, izvršljivo v eni od držav članic, ali dogovor med strankama, izvršljiv v državi članici, v kateri je sklenjen,
  o razvezi, prenehanju življenjske skupnosti, razveljavitvi zakonske zveze ali starševski odgovornosti;

ali javno listino, izvršljivo v eni od držav članic, ali dogovor med strankama, izvršljiv v državi članici, v kateri je sklenjen,

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12 – uvodni del

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12. | „neupravičena premestitev ali zadržanje“
  pomeni premestitev ali zadržanje otroka, kadar: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12.

„neupravičena premestitev ali zadržanje“
  pomeni premestitev ali zadržanje otroka, kadar:

„neupravičena premestitev ali zadržanje“

| 12. | „mednarodna ugrabitev otroka“
  pomeni premestitev ali zadržanje otroka, kadar: |
| --- | --- |

12.

„mednarodna ugrabitev otroka“
  pomeni premestitev ali zadržanje otroka, kadar:

„mednarodna ugrabitev otroka“

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Organi države članice so pristojni v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo do otroka, ki običajno prebiva v tisti državi članici . Kadar se otrok zakonito preseli iz ene države članice v drugo in tam pridobi novo običajno prebivališče, so pristojni organi države članice novega običajnega prebivališča. | 1.   Organi države članice so pristojni v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo do otroka, ki običajno prebiva v tisti državi članici. Kadar se otrok zakonito preseli iz ene države članice v drugo in tam pridobi novo običajno prebivališče, so pristojni organi države članice novega običajnega prebivališča
  , razen če se stranki pred preselitvijo dogovorita, da naj pristojnost ohrani organ države članice, v kateri je otrok dotlej običajno prebival
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Organi države članice so pristojni v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo do otroka, ki običajno prebiva v tisti državi članici . Kadar se otrok zakonito preseli iz ene države članice v drugo in tam pridobi novo običajno prebivališče, so pristojni organi države članice novega običajnega prebivališča.

1.   Organi države članice so pristojni v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo do otroka, ki običajno prebiva v tisti državi članici. Kadar se otrok zakonito preseli iz ene države članice v drugo in tam pridobi novo običajno prebivališče, so pristojni organi države članice novega običajnega prebivališča
  , razen če se stranki pred preselitvijo dogovorita, da naj pristojnost ohrani organ države članice, v kateri je otrok dotlej običajno prebival
  .

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Če že poteka postopek v zvezi s pravico do varstva in vzgoje otroka ter do stikov z otrokom, organ države članice izvora ohrani pristojnost do zaključka postopka, razen če se stranke sporazumejo, da je treba postopek končati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Če že poteka postopek v zvezi s pravico do varstva in vzgoje otroka ter do stikov z otrokom, organ države članice izvora ohrani pristojnost do zaključka postopka, razen če se stranke sporazumejo, da je treba postopek končati.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če nosilec pravic do stikov z otrokom iz odstavka 1 sprejme pristojnost organov države članice otrokovega novega običajnega prebivališča s tem, da se udeležuje postopkov pred temi organi, ne da bi izpodbijal njihovo pristojnost. | 2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če nosilec pravic do stikov z otrokom iz odstavka 1
  , potem ko so ga organi, pristojni v kraju prejšnjega običajnega prebivališča, poučili o pravnih posledicah,
  sprejme pristojnost organov države članice otrokovega novega običajnega prebivališča s tem, da se
  kljub poučenosti o pravnih posledicah
  udeležuje postopkov pred temi organi, ne da bi izpodbijal njihovo pristojnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če nosilec pravic do stikov z otrokom iz odstavka 1 sprejme pristojnost organov države članice otrokovega novega običajnega prebivališča s tem, da se udeležuje postopkov pred temi organi, ne da bi izpodbijal njihovo pristojnost.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če nosilec pravic do stikov z otrokom iz odstavka 1
  , potem ko so ga organi, pristojni v kraju prejšnjega običajnega prebivališča, poučili o pravnih posledicah,
  sprejme pristojnost organov države članice otrokovega novega običajnega prebivališča s tem, da se
  kljub poučenosti o pravnih posledicah
  udeležuje postopkov pred temi organi, ne da bi izpodbijal njihovo pristojnost.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka b – točka i

Člen 9 – odstavek 1 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | v enem letu, ko je ali bi lahko bil nosilec pravic do varstva in vzgoje otroka seznanjen s krajem otrokovega bivanja, ni bila vložena
  nobena
  zahteva za vrnitev pri pristojnih organih države članice, kamor je bil otrok premeščen ali kjer je zadržan; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

v enem letu, ko je ali bi lahko bil nosilec pravic do varstva in vzgoje otroka seznanjen s krajem otrokovega bivanja, ni bila vložena
  nobena
  zahteva za vrnitev pri pristojnih organih države članice, kamor je bil otrok premeščen ali kjer je zadržan;

nobena

| (i) | v enem letu, ko je ali bi lahko bil nosilec pravic do varstva in vzgoje otroka seznanjen s krajem otrokovega bivanja
  , in kljub temu, da so organi nosilca pravic poučili o zakonski zahtevi, da se vloži zahteva za vrnitev
  , ni bila vložena
  takšna
  zahteva za vrnitev pri pristojnih organih države članice, kamor je bil otrok premeščen ali kjer je zadržan; |
| --- | --- |

(i)

v enem letu, ko je ali bi lahko bil nosilec pravic do varstva in vzgoje otroka seznanjen s krajem otrokovega bivanja
  , in kljub temu, da so organi nosilca pravic poučili o zakonski zahtevi, da se vloži zahteva za vrnitev
  , ni bila vložena
  takšna
  zahteva za vrnitev pri pristojnih organih države članice, kamor je bil otrok premeščen ali kjer je zadržan;

, in kljub temu, da so organi nosilca pravic poučili o zakonski zahtevi, da se vloži zahteva za vrnitev

takšna

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Imenovani sodniki imajo bogate delovne izkušnje z družinskimi spori, zlasti v zadevah s čezmejno razsežnostjo pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Imenovani sodniki imajo bogate delovne izkušnje z družinskimi spori, zlasti v zadevah s čezmejno razsežnostjo pristojnosti.

Imenovani sodniki imajo bogate delovne izkušnje z družinskimi spori, zlasti v zadevah s čezmejno razsežnostjo pristojnosti.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V nujnih primerih so organi države članice, v kateri se nahaja otrok ali njegovo premoženje, pristojni za sprejemanje začasnih ukrepov ali ukrepov zavarovanja glede tega otroka ali premoženja. | V nujnih primerih so organi države članice, v kateri se nahaja otrok ali njegovo premoženje, pristojni za sprejemanje začasnih ukrepov ali ukrepov zavarovanja glede tega otroka ali premoženja.
  Zaradi teh ukrepov ne bi smelo priti do neupravičenih zamud v postopku in pri končni odločitvi o pravici do varstva in vzgoje ter pravici do stikov z otrokom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V nujnih primerih so organi države članice, v kateri se nahaja otrok ali njegovo premoženje, pristojni za sprejemanje začasnih ukrepov ali ukrepov zavarovanja glede tega otroka ali premoženja.

V nujnih primerih so organi države članice, v kateri se nahaja otrok ali njegovo premoženje, pristojni za sprejemanje začasnih ukrepov ali ukrepov zavarovanja glede tega otroka ali premoženja.
  Zaradi teh ukrepov ne bi smelo priti do neupravičenih zamud v postopku in pri končni odločitvi o pravici do varstva in vzgoje ter pravici do stikov z otrokom.

Zaradi teh ukrepov ne bi smelo priti do neupravičenih zamud v postopku in pri končni odločitvi o pravici do varstva in vzgoje ter pravici do stikov z otrokom.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, organ, ki je sprejel ukrepe zavarovanja, neposredno ali prek osrednjega organa, določenega v skladu s členom 60, obvesti organ države članice, ki je pristojen na podlagi te uredbe, o vsebini. | Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, organ, ki je sprejel ukrepe zavarovanja, neposredno ali prek osrednjega organa, določenega v skladu s členom 60, obvesti organ države članice, ki je pristojen na podlagi te uredbe, o vsebini.
  Ta organ zagotovi enako obravnavo staršev, ki so vključeni v postopek, ter poskrbi, da so o vseh teh ukrepih temeljito in nemudoma obveščeni v jeziku, ki ga popolnoma razumejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, organ, ki je sprejel ukrepe zavarovanja, neposredno ali prek osrednjega organa, določenega v skladu s členom 60, obvesti organ države članice, ki je pristojen na podlagi te uredbe, o vsebini.

Če je to potrebno za zaščito otrokove koristi, organ, ki je sprejel ukrepe zavarovanja, neposredno ali prek osrednjega organa, določenega v skladu s členom 60, obvesti organ države članice, ki je pristojen na podlagi te uredbe, o vsebini.
  Ta organ zagotovi enako obravnavo staršev, ki so vključeni v postopek, ter poskrbi, da so o vseh teh ukrepih temeljito in nemudoma obveščeni v jeziku, ki ga popolnoma razumejo.

Ta organ zagotovi enako obravnavo staršev, ki so vključeni v postopek, ter poskrbi, da so o vseh teh ukrepih temeljito in nemudoma obveščeni v jeziku, ki ga popolnoma razumejo.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, se prenehajo uporabljati takoj, ko organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, sprejme ukrepe, za katere meni, da so primerni. | 2.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, se prenehajo uporabljati takoj, ko organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, sprejme ukrepe, za katere meni, da so primerni
  , in v trenutku, ko ta organ o teh ukrepih obvesti organ države članice, v kateri so bili sprejeti začasni ukrepi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, se prenehajo uporabljati takoj, ko organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, sprejme ukrepe, za katere meni, da so primerni.

2.   Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, se prenehajo uporabljati takoj, ko organ države članice, ki je po vsebini pristojen na podlagi te uredbe, sprejme ukrepe, za katere meni, da so primerni
  , in v trenutku, ko ta organ o teh ukrepih obvesti organ države članice, v kateri so bili sprejeti začasni ukrepi
  .

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V zadevah iz odstavkov 1 in 2 kateri koli organ, pred katerim poteka postopek, na zahtevo organa, ki je začel postopek v sporu, slednjega nemudoma obvesti o datumu začetka postopka v skladu s členom 15. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V zadevah iz odstavkov 1 in 2 kateri koli organ, pred katerim poteka postopek, na zahtevo organa, ki je začel postopek v sporu, slednjega nemudoma obvesti o datumu začetka postopka v skladu s členom 15.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Pravica otroka, da izrazi svoje mnenje | Pravica otroka, da izrazi svoje mnenje |
| Organi držav članic pri izvrševanju pristojnosti na podlagi oddelka 2 tega poglavja zagotovijo, da je otroku, ki lahko oblikuje lastno mnenje, dana dejanska možnost, da to mnenje med postopkom svobodno izrazi. | Organi držav članic pri izvrševanju pristojnosti na podlagi oddelka 2 tega poglavja zagotovijo, da je otroku, ki lahko oblikuje lastno mnenje, dana dejanska možnost, da to mnenje med postopkom svobodno izrazi
  , v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopkovnimi pravili, členom 24(1) Listine, členom 12 Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter priporočilom Sveta Evrope državam članicam o udeležbi otrok in mladih do 18
  . 
  leta (1a).


  Organi svoje premisleke v zvezi s tem navedejo v odločbi. |
| | Zaslišanje otroka, ki uveljavlja pravico, da izrazi svoje mnenje, opravi sodnik ali posebej usposobljen strokovnjak v skladu z nacionalnimi določbami, brez kakršnega koli pritiska, zlasti pritiska staršev, in sicer na otroku prijazen način, primeren za njegovo starost z vidika jezika in vsebine, ter z vsemi jamstvi, ki omogočajo, da se zavarujeta čustvena integriteta in največja korist otroka. |
| | Zaslišanje otroka se ne opravi v navzočnosti strank v postopku ali njunih pravnih zastopnikov, vendar se posname in priloži dokumentaciji, tako da imata stranki in njuni pravni zastopniki možnost ogleda posnetka zaslišanja. |
| Organ mnenju otroka pripiše ustrezno težo glede na starost in zrelost otroka ter navede svoje premisleke v odločbi. | Organ mnenju otroka pripiše ustrezno težo glede na starost in zrelost otroka
  , ob upoštevanju največje koristi otroka,
  ter navede svoje premisleke v odločbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 20

Člen 20

Pravica otroka, da izrazi svoje mnenje

Pravica otroka, da izrazi svoje mnenje

Organi držav članic pri izvrševanju pristojnosti na podlagi oddelka 2 tega poglavja zagotovijo, da je otroku, ki lahko oblikuje lastno mnenje, dana dejanska možnost, da to mnenje med postopkom svobodno izrazi.

Organi držav članic pri izvrševanju pristojnosti na podlagi oddelka 2 tega poglavja zagotovijo, da je otroku, ki lahko oblikuje lastno mnenje, dana dejanska možnost, da to mnenje med postopkom svobodno izrazi
  , v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopkovnimi pravili, členom 24(1) Listine, členom 12 Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter priporočilom Sveta Evrope državam članicam o udeležbi otrok in mladih do 18
  . 
  leta (1a).


  Organi svoje premisleke v zvezi s tem navedejo v odločbi.

, v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopkovnimi pravili, členom 24(1) Listine, členom 12 Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter priporočilom Sveta Evrope državam članicam o udeležbi otrok in mladih do 18

leta (1a

Organi svoje premisleke v zvezi s tem navedejo v odločbi.

Zaslišanje otroka, ki uveljavlja pravico, da izrazi svoje mnenje, opravi sodnik ali posebej usposobljen strokovnjak v skladu z nacionalnimi določbami, brez kakršnega koli pritiska, zlasti pritiska staršev, in sicer na otroku prijazen način, primeren za njegovo starost z vidika jezika in vsebine, ter z vsemi jamstvi, ki omogočajo, da se zavarujeta čustvena integriteta in največja korist otroka.

Zaslišanje otroka, ki uveljavlja pravico, da izrazi svoje mnenje, opravi sodnik ali posebej usposobljen strokovnjak v skladu z nacionalnimi določbami, brez kakršnega koli pritiska, zlasti pritiska staršev, in sicer na otroku prijazen način, primeren za njegovo starost z vidika jezika in vsebine, ter z vsemi jamstvi, ki omogočajo, da se zavarujeta čustvena integriteta in največja korist otroka.

Zaslišanje otroka se ne opravi v navzočnosti strank v postopku ali njunih pravnih zastopnikov, vendar se posname in priloži dokumentaciji, tako da imata stranki in njuni pravni zastopniki možnost ogleda posnetka zaslišanja.

Zaslišanje otroka se ne opravi v navzočnosti strank v postopku ali njunih pravnih zastopnikov, vendar se posname in priloži dokumentaciji, tako da imata stranki in njuni pravni zastopniki možnost ogleda posnetka zaslišanja.

Organ mnenju otroka pripiše ustrezno težo glede na starost in zrelost otroka ter navede svoje premisleke v odločbi.

Organ mnenju otroka pripiše ustrezno težo glede na starost in zrelost otroka
  , ob upoštevanju največje koristi otroka,
  ter navede svoje premisleke v odločbi.

, ob upoštevanju največje koristi otroka,

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Sodišče čim prej med postopkom preuči, ali so se stranke pripravljene vključiti v mediacijo, da bi se v otrokovo korist dosegla sporazumna rešitev, če zaradi tega ne prihaja do neupravičenih zamud v postopku. | 2.   Sodišče čim prej med postopkom preuči, ali so se stranke pripravljene vključiti v mediacijo, da bi se v otrokovo korist dosegla sporazumna rešitev, če zaradi tega ne prihaja do neupravičenih zamud v postopku.
  V tem primeru sodišče stranki pozove k uporabi mediacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Sodišče čim prej med postopkom preuči, ali so se stranke pripravljene vključiti v mediacijo, da bi se v otrokovo korist dosegla sporazumna rešitev, če zaradi tega ne prihaja do neupravičenih zamud v postopku.

2.   Sodišče čim prej med postopkom preuči, ali so se stranke pripravljene vključiti v mediacijo, da bi se v otrokovo korist dosegla sporazumna rešitev, če zaradi tega ne prihaja do neupravičenih zamud v postopku.
  V tem primeru sodišče stranki pozove k uporabi mediacije.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3

Člen 25 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sodišče lahko razglasi začasno izvršljivost odločbe o vrnitvi otroka ne glede na možnost pravnega sredstva, čeprav nacionalno pravo tega ne predvideva. | 3.   Sodišče lahko razglasi začasno izvršljivost odločbe o vrnitvi otroka ne glede na možnost pravnega sredstva, čeprav nacionalno pravo tega ne predvideva
  , ob upoštevanju največje koristi otroka
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sodišče lahko razglasi začasno izvršljivost odločbe o vrnitvi otroka ne glede na možnost pravnega sredstva, čeprav nacionalno pravo tega ne predvideva.

3.   Sodišče lahko razglasi začasno izvršljivost odločbe o vrnitvi otroka ne glede na možnost pravnega sredstva, čeprav nacionalno pravo tega ne predvideva
  , ob upoštevanju največje koristi otroka
  .

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 5 a (novo)

Člen 25 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ko sodni organ odredi vrnitev otroka, o tej odločbi in datumu začetka njene veljavnosti obvesti osrednji organ države članice, v kateri je otrok običajno prebival pred nezakonito premestitvijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Ko sodni organ odredi vrnitev otroka, o tej odločbi in datumu začetka njene veljavnosti obvesti osrednji organ države članice, v kateri je otrok običajno prebival pred nezakonito premestitvijo.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 4

Člen 32 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če se odločba ne izvrši v šestih tednih od začetka postopka izvršitve, sodišče države članice izvršitve sporoči osrednjemu organu prosilcu v državi članici izvora ali vlagatelju, če se je postopek začel brez pomoči osrednjega organa, to dejstvo in razloge za to. | 4.   Če se odločba ne izvrši v šestih tednih od začetka postopka izvršitve, sodišče države članice izvršitve
  ustrezno
  sporoči osrednjemu organu prosilcu v državi članici izvora ali vlagatelju, če se je postopek začel brez pomoči osrednjega organa, to dejstvo in razloge za to
  ter navede predviden čas izvršitve
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Če se odločba ne izvrši v šestih tednih od začetka postopka izvršitve, sodišče države članice izvršitve sporoči osrednjemu organu prosilcu v državi članici izvora ali vlagatelju, če se je postopek začel brez pomoči osrednjega organa, to dejstvo in razloge za to.

4.   Če se odločba ne izvrši v šestih tednih od začetka postopka izvršitve, sodišče države članice izvršitve
  ustrezno
  sporoči osrednjemu organu prosilcu v državi članici izvora ali vlagatelju, če se je postopek začel brez pomoči osrednjega organa, to dejstvo in razloge za to
  ter navede predviden čas izvršitve
  .

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – točka a

Člen 37 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | če bi bilo njeno priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v državi članici, v kateri se zahteva priznanje, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

če bi bilo njeno priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v državi članici, v kateri se zahteva priznanje, ali

| (a) | če bi bilo njeno priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v državi članici, v kateri se zahteva priznanje
  , vendar zavrnitev ne sme privesti do nobene od oblik diskriminacije, ki so prepovedane po členu 21 Listine
  , ali |
| --- | --- |

(a)

če bi bilo njeno priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v državi članici, v kateri se zahteva priznanje
  , vendar zavrnitev ne sme privesti do nobene od oblik diskriminacije, ki so prepovedane po členu 21 Listine
  , ali

, vendar zavrnitev ne sme privesti do nobene od oblik diskriminacije, ki so prepovedane po členu 21 Listine

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 38 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na podlagi zahtevka ene od zainteresiranih strani se
  priznanje odločbe
  v zvezi s starševsko odgovornostjo 
  zavrne
  : | 1.   Na podlagi zahtevka ene od zainteresiranih strani se
  odločba
  v zvezi s starševsko odgovornostjo
  ne prizna
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Na podlagi zahtevka ene od zainteresiranih strani se
  priznanje odločbe
  v zvezi s starševsko odgovornostjo 
  zavrne
  :

1.   Na podlagi zahtevka ene od zainteresiranih strani se
  odločba
  v zvezi s starševsko odgovornostjo
  ne prizna
  :

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1 – točka b

Člen 38 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | če zadevni osebi, ki se ni
  spustila v postopek
  , ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravila obrambo, razen če je ugotovljeno, da se ta oseba z odločbo nedvoumno strinja, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

če zadevni osebi, ki se ni
  spustila v postopek
  , ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravila obrambo, razen če je ugotovljeno, da se ta oseba z odločbo nedvoumno strinja, ali

spustila v postopek

| (b) | če zadevni osebi, ki se ni
  udeležila postopka
  , ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravila obrambo, razen če je ugotovljeno, da se ta oseba z odločbo nedvoumno strinja, ali |
| --- | --- |

(b)

če zadevni osebi, ki se ni
  udeležila postopka
  , ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravila obrambo, razen če je ugotovljeno, da se ta oseba z odločbo nedvoumno strinja, ali

udeležila postopka

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1

Člen 58 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če je bila vlagatelju v državi članici izvora odobrena popolna ali delna brezplačna pravna pomoč ali oprostitev stroškov postopka, je ta upravičen v postopku iz člena 27(3) ter členov 32, 39 in 42 do kar najširše brezplačne pravne pomoči ali oprostitve stroškov postopka, ki ju dopušča pravo države članice izvršitve. | Če je bila vlagatelju v državi članici izvora odobrena popolna ali delna brezplačna pravna pomoč
  , pomoč za kritje stroškov mediacije
  ali oprostitev stroškov postopka, je ta upravičen v postopku iz člena 27(3) ter členov 32, 39 in 42 do kar najširše brezplačne pravne pomoči ali oprostitve stroškov postopka, ki ju dopušča pravo države članice izvršitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če je bila vlagatelju v državi članici izvora odobrena popolna ali delna brezplačna pravna pomoč ali oprostitev stroškov postopka, je ta upravičen v postopku iz člena 27(3) ter členov 32, 39 in 42 do kar najširše brezplačne pravne pomoči ali oprostitve stroškov postopka, ki ju dopušča pravo države članice izvršitve.

Če je bila vlagatelju v državi članici izvora odobrena popolna ali delna brezplačna pravna pomoč
  , pomoč za kritje stroškov mediacije
  ali oprostitev stroškov postopka, je ta upravičen v postopku iz člena 27(3) ter členov 32, 39 in 42 do kar najširše brezplačne pravne pomoči ali oprostitve stroškov postopka, ki ju dopušča pravo države članice izvršitve.

, pomoč za kritje stroškov mediacije

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 – točka a

Člen 63 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | na zahtevo osrednjega organa druge države članice nudili pomoč pri ugotavljanju kraja otroka, kadar se zdi, da se otrok morda nahaja na ozemlju zaprošene države članice, in je ugotovitev kraja otroka potrebna za
  izpolnitev zahteve na podlagi
  te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

na zahtevo osrednjega organa druge države članice nudili pomoč pri ugotavljanju kraja otroka, kadar se zdi, da se otrok morda nahaja na ozemlju zaprošene države članice, in je ugotovitev kraja otroka potrebna za
  izpolnitev zahteve na podlagi
  te uredbe;

izpolnitev zahteve na podlagi

| (a) | na zahtevo osrednjega organa druge države članice nudili pomoč pri ugotavljanju kraja otroka, kadar se zdi, da se otrok morda nahaja na ozemlju zaprošene države članice, in je ugotovitev kraja otroka potrebna za
  uporabo
  te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo osrednjega organa druge države članice nudili pomoč pri ugotavljanju kraja otroka, kadar se zdi, da se otrok morda nahaja na ozemlju zaprošene države članice, in je ugotovitev kraja otroka potrebna za
  uporabo
  te uredbe;

uporabo

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 – točka d

Člen 63 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | omogočili lažje komuniciranje med organi, zlasti za uporabo
  člena
  14, člena 25(1)(a), člena 26(2) in drugega pododstavka člena 26(4); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

omogočili lažje komuniciranje med organi, zlasti za uporabo
  člena
  14, člena 25(1)(a), člena 26(2) in drugega pododstavka člena 26(4);

člena

| (d) | omogočili lažje komuniciranje med
  sodnimi
  organi, zlasti za uporabo
  členov
   14
  in 19
  , člena 25(1)(a), člena 26(2) in drugega pododstavka člena 26(4); |
| --- | --- |

(d)

omogočili lažje komuniciranje med
  sodnimi
  organi, zlasti za uporabo
  členov
   14
  in 19
  , člena 25(1)(a), člena 26(2) in drugega pododstavka člena 26(4);

sodnimi

členov

in 19

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 63 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | nosilce starševske odgovornosti obvestili o pravni pomoči in podpori, na primer o pomoči specializiranih dvojezičnih odvetnikov, in tako preprečili, da nosilci starševske odgovornosti dajo soglasje, ne da bi razumeli, kaj obsega; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

nosilce starševske odgovornosti obvestili o pravni pomoči in podpori, na primer o pomoči specializiranih dvojezičnih odvetnikov, in tako preprečili, da nosilci starševske odgovornosti dajo soglasje, ne da bi razumeli, kaj obsega;

nosilce starševske odgovornosti obvestili o pravni pomoči in podpori, na primer o pomoči specializiranih dvojezičnih odvetnikov, in tako preprečili, da nosilci starševske odgovornosti dajo soglasje, ne da bi razumeli, kaj obsega;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 – točka g

Člen 63 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | zagotovili, da je v primeru, kadar začnejo ali omogočijo začetek sodnega postopka za vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, spis, pripravljen zaradi takega postopka, popoln v šestih tednih, razen če izjemne okoliščine to onemogočajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

zagotovili, da je v primeru, kadar začnejo ali omogočijo začetek sodnega postopka za vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, spis, pripravljen zaradi takega postopka, popoln v šestih tednih, razen če izjemne okoliščine to onemogočajo.

| (g) | zagotovili, da je v primeru, kadar začnejo ali omogočijo začetek sodnega postopka za vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, spis, pripravljen zaradi takega postopka, popoln
  in predložen sodišču ali drugemu pristojnemu organu
  v šestih tednih, razen če izjemne okoliščine to onemogočajo. |
| --- | --- |

(g)

zagotovili, da je v primeru, kadar začnejo ali omogočijo začetek sodnega postopka za vrnitev otroka na podlagi Haaške konvencije iz leta 1980, spis, pripravljen zaradi takega postopka, popoln
  in predložen sodišču ali drugemu pristojnemu organu
  v šestih tednih, razen če izjemne okoliščine to onemogočajo.

in predložen sodišču ali drugemu pristojnemu organu

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 64 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Osrednji organ države članice, v kateri otrok običajno prebiva in se nahaja,
  lahko
  na zahtevo, vključno z ustreznimi razlogi, osrednjega organa ali organa države članice, s katero ima otrok bistveno povezavo, neposredno ali prek organov ali drugih teles: | 1.   Osrednji organ države članice, v kateri otrok običajno prebiva in se nahaja, na zahtevo, vključno z ustreznimi razlogi, osrednjega organa ali organa države članice, s katero ima otrok bistveno povezavo, neposredno ali prek organov ali drugih teles: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Osrednji organ države članice, v kateri otrok običajno prebiva in se nahaja,
  lahko
  na zahtevo, vključno z ustreznimi razlogi, osrednjega organa ali organa države članice, s katero ima otrok bistveno povezavo, neposredno ali prek organov ali drugih teles:

1.   Osrednji organ države članice, v kateri otrok običajno prebiva in se nahaja, na zahtevo, vključno z ustreznimi razlogi, osrednjega organa ali organa države članice, s katero ima otrok bistveno povezavo, neposredno ali prek organov ali drugih teles:

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2

Člen 64 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar organ države članice razmišlja o odločbi v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo
  , lahko,
  če položaj otroka to zahteva, od organa druge države članice, ki ima informacije, pomembne za zaščito otroka, zahteva, da jih sporoči. | 2.   Kadar organ države članice razmišlja o odločbi v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo
  in
  če položaj otroka to zahteva, od organa druge države članice, ki ima informacije, pomembne za zaščito otroka, zahteva, da jih sporoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar organ države članice razmišlja o odločbi v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo
  , lahko,
  če položaj otroka to zahteva, od organa druge države članice, ki ima informacije, pomembne za zaščito otroka, zahteva, da jih sporoči.

2.   Kadar organ države članice razmišlja o odločbi v sporu v zvezi s starševsko odgovornostjo
  in
  če položaj otroka to zahteva, od organa druge države članice, ki ima informacije, pomembne za zaščito otroka, zahteva, da jih sporoči.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2 a (novo)

Člen 64 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2а.
     
  Kadar se presoja zadeva v zvezi s starševsko odgovornostjo, osrednji organ države članice, v kateri otrok običajno prebiva, o obstoju postopka nemudoma obvesti osrednji organ države članice, katere državljan je otrok ali eden od otrokovih staršev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2а.
     
  Kadar se presoja zadeva v zvezi s starševsko odgovornostjo, osrednji organ države članice, v kateri otrok običajno prebiva, o obstoju postopka nemudoma obvesti osrednji organ države članice, katere državljan je otrok ali eden od otrokovih staršev.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 3

Člen 64 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Organ države članice
  lahko
  od organov druge države članice zahteva pomoč pri izvrševanju odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, izdanih na podlagi te uredbe, zlasti pri zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic do stikov z otrokom in pravice do rednih neposrednih stikov. | 3.   Organ države članice od organov druge države članice zahteva pomoč pri izvrševanju odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, izdanih na podlagi te uredbe, zlasti pri zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic do stikov z otrokom in pravice do rednih neposrednih stikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Organ države članice
  lahko
  od organov druge države članice zahteva pomoč pri izvrševanju odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, izdanih na podlagi te uredbe, zlasti pri zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic do stikov z otrokom in pravice do rednih neposrednih stikov.

3.   Organ države članice od organov druge države članice zahteva pomoč pri izvrševanju odločb v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, izdanih na podlagi te uredbe, zlasti pri zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic do stikov z otrokom in pravice do rednih neposrednih stikov.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 5

Člen 64 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Organi države članice, v kateri otrok nima običajnega prebivališča, na zahtevo
  osebe
  , ki prebiva v navedeni državi članici in želi pridobiti ali ohraniti stike z otrokom, ali na zahtevo osrednjega organa druge države članice zberejo informacije ali dokaze ter lahko izvedejo oceno o ustreznosti
  navedene osebe
  za uveljavljanje pravic do stikov z otrokom in o pogojih, pod katerimi bi se morale te pravice uveljavljati. | 5.   Organi države članice, v kateri otrok nima običajnega prebivališča, na zahtevo
  starša ali družinskega člana
  , ki prebiva v navedeni državi članici in želi pridobiti ali ohraniti stike z otrokom, ali na zahtevo osrednjega organa druge države članice zberejo informacije ali dokaze ter lahko izvedejo oceno o ustreznosti
  navedenih oseb
  za uveljavljanje pravic do stikov z otrokom in o pogojih, pod katerimi bi se morale te pravice uveljavljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Organi države članice, v kateri otrok nima običajnega prebivališča, na zahtevo
  osebe
  , ki prebiva v navedeni državi članici in želi pridobiti ali ohraniti stike z otrokom, ali na zahtevo osrednjega organa druge države članice zberejo informacije ali dokaze ter lahko izvedejo oceno o ustreznosti
  navedene osebe
  za uveljavljanje pravic do stikov z otrokom in o pogojih, pod katerimi bi se morale te pravice uveljavljati.

5.   Organi države članice, v kateri otrok nima običajnega prebivališča, na zahtevo
  starša ali družinskega člana
  , ki prebiva v navedeni državi članici in želi pridobiti ali ohraniti stike z otrokom, ali na zahtevo osrednjega organa druge države članice zberejo informacije ali dokaze ter lahko izvedejo oceno o ustreznosti
  navedenih oseb
  za uveljavljanje pravic do stikov z otrokom in o pogojih, pod katerimi bi se morale te pravice uveljavljati.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 5 a (novo)

Člen 64 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Organ države članice lahko od osrednjega organa druge države članice zahteva, da predloži informacije o nacionalnem pravu te države članice v zvezi z vprašanji, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in ki so pomembna za obravnavo zadeve v skladu s to uredbo. Organ države članice, na katerega je naslovljena zahteva, odgovori v najkrajšem možnem času. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Organ države članice lahko od osrednjega organa druge države članice zahteva, da predloži informacije o nacionalnem pravu te države članice v zvezi z vprašanji, ki spadajo na področje uporabe te uredbe in ki so pomembna za obravnavo zadeve v skladu s to uredbo. Organ države članice, na katerega je naslovljena zahteva, odgovori v najkrajšem možnem času.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 1

Člen 65 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar organ, ki je pristojen na podlagi te uredbe, razmišlja o namestitvi otroka v 
  oskrbo zavoda
  ali
  rejniške družin
  v drugi državi članici, najprej pridobi soglasje pristojnega organa v tej drugi državi članici . V ta namen prek osrednjega organa svoje države članice pošlje osrednjemu organu države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen, zahtevo za soglasje, ki vključuje poročilo o otroku, vključno z razlogi za predlagano namestitev ali zagotovitev oskrbe. | 1.   Kadar organ, ki je pristojen na podlagi te uredbe, razmišlja o namestitvi otroka
  pri družinskih članih,
  v 
  rejniške družine
  ali
  v varno oskrbo zavoda
  v drugi državi članici, najprej pridobi soglasje pristojnega organa v tej drugi državi članici. V ta namen prek osrednjega organa svoje države članice pošlje osrednjemu organu države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen, zahtevo za soglasje, ki vključuje poročilo o otroku, vključno z razlogi za predlagano namestitev ali zagotovitev oskrbe.
  Države članice zagotovijo, da imajo lahko starši in sorodniki otroka, ne glede na njihov kraj bivanja, redne stike z otrokom, razen če bi to ogrozilo dobrobit otroka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar organ, ki je pristojen na podlagi te uredbe, razmišlja o namestitvi otroka v 
  oskrbo zavoda
  ali
  rejniške družin
  v drugi državi članici, najprej pridobi soglasje pristojnega organa v tej drugi državi članici . V ta namen prek osrednjega organa svoje države članice pošlje osrednjemu organu države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen, zahtevo za soglasje, ki vključuje poročilo o otroku, vključno z razlogi za predlagano namestitev ali zagotovitev oskrbe.

1.   Kadar organ, ki je pristojen na podlagi te uredbe, razmišlja o namestitvi otroka
  pri družinskih članih,
  v 
  rejniške družine
  ali
  v varno oskrbo zavoda
  v drugi državi članici, najprej pridobi soglasje pristojnega organa v tej drugi državi članici. V ta namen prek osrednjega organa svoje države članice pošlje osrednjemu organu države članice, v katero naj bi bil otrok nameščen, zahtevo za soglasje, ki vključuje poročilo o otroku, vključno z razlogi za predlagano namestitev ali zagotovitev oskrbe.
  Države članice zagotovijo, da imajo lahko starši in sorodniki otroka, ne glede na njihov kraj bivanja, redne stike z otrokom, razen če bi to ogrozilo dobrobit otroka.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 65 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če pristojni organ namerava poslati socialnega delavca v drugo državo članico, da bi ugotovil, ali tamkajšnja namestitev ustreza otrokovi koristi, o tem obvesti ustrezno državo članico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če pristojni organ namerava poslati socialnega delavca v drugo državo članico, da bi ugotovil, ali tamkajšnja namestitev ustreza otrokovi koristi, o tem obvesti ustrezno državo članico.

Če pristojni organ namerava poslati socialnega delavca v drugo državo članico, da bi ugotovil, ali tamkajšnja namestitev ustreza otrokovi koristi, o tem obvesti ustrezno državo članico.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 4

Člen 66 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vsak osrednji organ sam krije svoje stroške. | 4.   Vsak osrednji organ sam krije svoje stroške
  , razen če se država članica prosilka in zaprošena država članica dogovorita drugače
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vsak osrednji organ sam krije svoje stroške.

4.   Vsak osrednji organ sam krije svoje stroške
  , razen če se država članica prosilka in zaprošena država članica dogovorita drugače
  .

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 1

Člen 79 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija najpozneje
  [10
  let po datumu začetka uporabe] predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o naknadni oceni te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog. | Komisija najpozneje
  [pet
  let po datumu začetka uporabe] predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o naknadni oceni te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija najpozneje
  [10
  let po datumu začetka uporabe] predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o naknadni oceni te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

[10

Komisija najpozneje
  [pet
  let po datumu začetka uporabe] predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o naknadni oceni te uredbe na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

[pet

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 79 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | številu primerov in odločb v postopkih mediacije v zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

številu primerov in odločb v postopkih mediacije v zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo;

številu primerov in odločb v postopkih mediacije v zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo;

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

1

(34)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

34

(35)  Glej Prilogo V.

35

(34)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

34

(35)  Glej Prilogo V.

35

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 z dne 28. marca 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 z dne 28. marca 2012.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 z dne 28. marca 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 z dne 28. marca 2012.

---