# Euroopan unionin C 440/6. j

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 440 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta6. joulukuuta 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 440

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta6. joulukuuta 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | ETSK:n 537. täysistunto, 19.9.2018–20.9.2018 |
| 2018/C 440/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tekoälyn työelämävaikutusten ennakointi oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi (Oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2018/C 440/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kuluttajien ja yritysten luottamus, yksityisyyden suoja ja turvallisuus esineiden internetissä (oma-aloitteinen lausunto) | 8 |
| 2018/C 440/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen arviointiin paremmin sopivat indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan panos (oma-aloitteinen lausunto) | 14 |
| 2018/C 440/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan maaseutualueiden panos kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen 2018: kestävyyden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden yhteenkuuluvuuden varmistaminen (oma-aloitteinen lausunto) | 22 |
| 2018/C 440/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Toissijaisuusperiaatteen ja ylisääntelyn vaikutukset talouteen ja työllisyyteen (puheenjohtajavaltio Itävallan pyytämä valmisteleva lausunto) | 28 |
| 2018/C 440/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sukupuolten välinen digitaalinen kuilu (Euroopan parlamentin pyytämä valmisteleva lausunto) | 37 |
| 2018/C 440/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Biotalous – panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen (valmisteleva lausunto) | 45 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 537. täysistunto, 19.9.2018–20.9.2018

2018/C 440/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tekoälyn työelämävaikutusten ennakointi oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi (Oma-aloitteinen lausunto)

1

2018/C 440/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kuluttajien ja yritysten luottamus, yksityisyyden suoja ja turvallisuus esineiden internetissä (oma-aloitteinen lausunto)

8

2018/C 440/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen arviointiin paremmin sopivat indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan panos (oma-aloitteinen lausunto)

14

2018/C 440/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan maaseutualueiden panos kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen 2018: kestävyyden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden yhteenkuuluvuuden varmistaminen (oma-aloitteinen lausunto)

22

2018/C 440/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Toissijaisuusperiaatteen ja ylisääntelyn vaikutukset talouteen ja työllisyyteen (puheenjohtajavaltio Itävallan pyytämä valmisteleva lausunto)

28

2018/C 440/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sukupuolten välinen digitaalinen kuilu (Euroopan parlamentin pyytämä valmisteleva lausunto)

37

2018/C 440/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Biotalous – panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen (valmisteleva lausunto)

45

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | ETSK:n 537. täysistunto, 19.9.2018–20.9.2018 |
| 2018/C 440/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoäly Euroopassa(COM(2018) 237 final) | 51 |
| 2018/C 440/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen edellytyksistä digitaalisilla sisämarkkinoilla: kansalaisten voimaannuttaminen ja terveemmän yhteiskunnan rakentaminen(COM(2018) 233 final) | 57 |
| 2018/C 440/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista a) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta(COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD)) ja b) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta(COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)) | 66 |
| 2018/C 440/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta(Innovaatiota koskeva Euroopan komission panos EU-johtajien epäviralliseen kokoukseen Sofiassa 16. toukokuuta 2018)
  (COM(2018) 306 final) | 73 |
| 2018/C 440/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 596/2014 ja (EU) 2017/1129 muuttamisesta pk-yritysten kasvumarkkinoiden käytön edistämisen osalta(COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD)) | 79 |
| 2018/C 440/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta(COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD)) | 85 |
| 2018/C 440/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta, asetuksen (EU) 2018/... muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 78/2009, (EY) N:o 79/2009 ja (EY) N:o 661/2009 kumoamisesta(COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD) | 90 |
| 2018/C 440/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista(COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)) | 95 |
| 2018/C 440/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lääkkeiden lisäsuojatodistuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 469/2009 muuttamisesta(COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD)) | 100 |
| 2018/C 440/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja oikaisemisesta(COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD)) | 104 |
| 2018/C 440/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027(COM(2018) 321 final)Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta(COM(2018) 322 final/2–2018/0166 (APP))Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä(COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS))Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmään ja kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöön asettamisessa noudatettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä(COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE))Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä(COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP))Ehdotus neuvoston asetukseksi arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta(COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)) | 106 |
| 2018/C 440/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä(COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)) | 116 |
| 2018/C 440/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista(COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)) | 124 |
| 2018/C 440/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan työviranomaisen perustamisesta(COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)) | 128 |
| 2018/C 440/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta(COM(2018) 132 final) | 135 |
| 2018/C 440/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Yhteisen viisumipolitiikan mukauttaminen uusiin haasteisiin(COM(2018) 251 final) jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta(COM(2018) 252 final) – 2018/0061 (COD) | 142 |
| 2018/C 440/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta(COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)) | 145 |
| 2018/C 440/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi yhteistyön tehostamisesta rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien torjunnassa(COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final) | 150 |
| 2018/C 440/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EY) N:o 810/2009, asetuksen (EU) 2017/2226, asetuksen (EU) 2016/399, asetuksen (EU) 2018/... (yhteentoimivuudesta annettu asetus) ja päätöksen 2004/512/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 2008/633/YOS kumoamisesta(COM(2018) 302 final) | 154 |
| 2018/C 440/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 (yleinen elintarvikelainsäädäntö), direktiivin 2001/18/EY (muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön), asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut), asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (rehun lisäaineet), asetuksen (EY) N:o 2065/2003 (savuaromit), asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit), asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely), asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (kasvinsuojeluaineet) ja asetuksen (EU) 2015/2283 (uuselintarvikkeet) muuttamisesta(COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)) | 158 |
| 2018/C 440/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi epäterveistä kaupan käytännöistä yritysten välisissä suhteissa elintarvikeketjussa(COM(2018) 173 final) | 165 |
| 2018/C 440/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi läntisten vesialueiden ja niiden lähivesialueiden kalakantoja koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, Itämerta koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta annetun asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007 ja (EY) N:o 1300/2008 kumoamisesta(COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD)) | 171 |
| 2018/C 440/30 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä asetusten (EY) N:o 1967/2006 ja (EU) 2017/2107 muuttamisesta(COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)) | 174 |
| 2018/C 440/31 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisestä verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten(COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD)) | 177 |
| 2018/C 440/32 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa(COM(2018) 236 final) | 183 |
| 2018/C 440/33 | Europan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta(COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)) | 191 |
| 2018/C 440/34 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)(COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS)) | 199 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

ETSK:n 537. täysistunto, 19.9.2018–20.9.2018

2018/C 440/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoäly Euroopassa(COM(2018) 237 final)

(COM(2018) 237 final)

51

2018/C 440/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen edellytyksistä digitaalisilla sisämarkkinoilla: kansalaisten voimaannuttaminen ja terveemmän yhteiskunnan rakentaminen(COM(2018) 233 final)

(COM(2018) 233 final)

57

2018/C 440/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista a) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta(COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD)) ja b) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta(COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD))

(COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD))

(COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD))

66

2018/C 440/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta(Innovaatiota koskeva Euroopan komission panos EU-johtajien epäviralliseen kokoukseen Sofiassa 16. toukokuuta 2018)
  (COM(2018) 306 final)

(Innovaatiota koskeva Euroopan komission panos EU-johtajien epäviralliseen kokoukseen Sofiassa 16. toukokuuta 2018)

(COM(2018) 306 final)

73

2018/C 440/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 596/2014 ja (EU) 2017/1129 muuttamisesta pk-yritysten kasvumarkkinoiden käytön edistämisen osalta(COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD))

(COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD))

79

2018/C 440/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta(COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD))

(COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD))

85

2018/C 440/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta, asetuksen (EU) 2018/... muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 78/2009, (EY) N:o 79/2009 ja (EY) N:o 661/2009 kumoamisesta(COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD)

(COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD)

90

2018/C 440/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista(COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD))

(COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD))

95

2018/C 440/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lääkkeiden lisäsuojatodistuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 469/2009 muuttamisesta(COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD))

(COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD))

100

2018/C 440/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja oikaisemisesta(COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD))

(COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD))

104

2018/C 440/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027(COM(2018) 321 final)Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta(COM(2018) 322 final/2–2018/0166 (APP))Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä(COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS))Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmään ja kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöön asettamisessa noudatettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä(COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE))Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä(COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP))Ehdotus neuvoston asetukseksi arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta(COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE))

(COM(2018) 321 final)

(COM(2018) 322 final/2–2018/0166 (APP))

(COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS))

(COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE))

(COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP))

(COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE))

106

2018/C 440/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä(COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD))

(COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD))

116

2018/C 440/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista(COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD))

(COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD))

124

2018/C 440/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan työviranomaisen perustamisesta(COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD))

(COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD))

128

2018/C 440/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta(COM(2018) 132 final)

(COM(2018) 132 final)

135

2018/C 440/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Yhteisen viisumipolitiikan mukauttaminen uusiin haasteisiin(COM(2018) 251 final) jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta(COM(2018) 252 final) – 2018/0061 (COD)

(COM(2018) 251 final) ja

(COM(2018) 252 final) – 2018/0061 (COD)

142

2018/C 440/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta(COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD))

(COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD))

145

2018/C 440/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi yhteistyön tehostamisesta rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien torjunnassa(COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final)

(COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final)

150

2018/C 440/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EY) N:o 810/2009, asetuksen (EU) 2017/2226, asetuksen (EU) 2016/399, asetuksen (EU) 2018/... (yhteentoimivuudesta annettu asetus) ja päätöksen 2004/512/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 2008/633/YOS kumoamisesta(COM(2018) 302 final)

(COM(2018) 302 final)

154

2018/C 440/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 (yleinen elintarvikelainsäädäntö), direktiivin 2001/18/EY (muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön), asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut), asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (rehun lisäaineet), asetuksen (EY) N:o 2065/2003 (savuaromit), asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit), asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely), asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (kasvinsuojeluaineet) ja asetuksen (EU) 2015/2283 (uuselintarvikkeet) muuttamisesta(COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD))

(COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD))

158

2018/C 440/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi epäterveistä kaupan käytännöistä yritysten välisissä suhteissa elintarvikeketjussa(COM(2018) 173 final)

(COM(2018) 173 final)

165

2018/C 440/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi läntisten vesialueiden ja niiden lähivesialueiden kalakantoja koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, Itämerta koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta annetun asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007 ja (EY) N:o 1300/2008 kumoamisesta(COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD))

(COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD))

171

2018/C 440/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä asetusten (EY) N:o 1967/2006 ja (EU) 2017/2107 muuttamisesta(COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD))

(COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD))

174

2018/C 440/31

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisestä verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten(COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD))

(COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD))

177

2018/C 440/32

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa(COM(2018) 236 final)

(COM(2018) 236 final)

183

2018/C 440/33

Europan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta(COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD))

(COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD))

191

2018/C 440/34

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)(COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))

(COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))

199

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 537. täysistunto, 19.9.2018–20.9.2018

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tekoälyn työelämävaikutusten ennakointi oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi”

(Oma-aloitteinen lausunto)

(2018/C 440/01)

| Esittelijä: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Franca SALIS-MADINIER

| Komitean täysistunnon päätös | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 183/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

15.2.2018

Oikeusperusta

työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

183/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tekoäly ja robotiikka tulevat laajentamaan ja voimistamaan talouden digitalisaation vaikutuksia työmarkkinoihin (1). Tekniikan edistys on kautta aikojen vaikuttanut työntekoon ja työllisyyteen ja edellyttänyt uudenlaisia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia ohjailutapoja. ETSK on vakuuttunut siitä, että teknologian kehitys on omiaan viemään taloudellista ja sosiaalista edistystä eteenpäin, mutta katsoo, että olisi virhe jättää huomioimatta sen yhteiskunnalliset kokonaisvaikutukset. Työelämässä tekoäly laajentaa ja voimistaa työpaikkojen automatisoitumista (2). Komitea haluaa siksi omalta osaltaan auttaa valmistautumaan tekoälyn ja robotiikan nopean yleistymisen mukanaan tuomiin sosiaalisiin muutoksiin edistämällä Euroopan sosiaalisen mallin lujittamista ja uudistamista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää tärkeänä korostaa mahdollisuuksia, joita tekoäly sovelluksineen tarjoaa erityisesti terveydenhuollon, liikenteen turvallisuuden ja energian alalla sekä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja kyberuhkien ennakoinnissa. Euroopan unionin, valtioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tärkeänä tehtävänä on varmistaa, että hyödynnetään kaikki ne mahdollisuudet, joita tekoäly tarjoaa erityisesti vammaisille ihmisille, liikuntarajoitteisille henkilöille, ikäihmisille ja kroonisesti sairaille ihmisille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:lla ei kuitenkaan ole riittävästi tietoa digitaalitaloudesta ja yhteiskunnallisista muutoksista, joita se saa aikaan. ETSK kehottaa kehittämään erityisesti tekoälyyn, teollisuus- ja palvelurobottien käyttöön, esineiden internetiin ja uusiin talousmalleihin (alustatalous, uudenlaiset työsuhteet ja työn uudet muodot) kohdistuvia tilastointivälineitä ja tutkimusta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota edistämään ja tukemaan tutkimusten laatimista tekoälyn ja robotiikan ja laajemmin talouden digitalisaation alakohtaisista vaikutuksista. Tutkimukset voitaisiin tehdä eurooppalaisissa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävissä alakohtaisissa neuvottelukomiteoissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Yleisesti tunnustetaan, että tekoäly ja robotiikka tulevat korvaamaan ja muuttamaan työpaikkoja: osa työpaikoista katoaa ja uusia syntyy. EU:n tulee kaikissa tapauksissa taata jokaisen työntekijän – palkansaajan, itsenäisen ammatinharjoittajan ja näennäisyrittäjän – pääsy sosiaalisen suojelun piiriin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komissio on ehdottanut Euroopan globalisaatiorahaston vahvistamista, jotta siitä voidaan tukea muun muassa talouden digitalisaation vuoksi työnsä menettäneitä työntekijöitä ja toimintansa lopettaneita itsenäisiä ammatinharjoittajia (3). ETSK katsoo, että tämä on askel kohti sellaisen todellisen eurooppalaisen siirtymärahaston perustamista, joka auttaisi hallinnoimaan digitaalista murrosta sosiaalisesti vastuullisella tavalla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa soveltamaan ja lujittamaan periaatteita, sitoumuksia ja velvoitteita, jotka on asetettu työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan käsittelevissä EU:n toimielinten ja työmarkkinaosapuolten jo hyväksymissä asiakirjoissa (4), erityisesti silloin kun otetaan käyttöön uutta teknologiaa, kuten tekoälyä ja robotiikkaa. ETSK toivoo, että näiden tekstien ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin pohjalta laaditaan osallistava eurooppalainen tekoälyohjelma, johon osallistuvat kaikki sidosryhmät. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittelee, että tekoälyä koskevissa eettisissä suuntaviivoissa, jotka komissio aikoo laatia, määritetään selvä raja työntekijöiden ja älykkäiden koneiden väliselle vuorovaikutukselle, niin ettei ihmisestä tule koskaan koneen käskyläistä. Suuntaviivoissa tulee tekoälyn osallistavuuden varmistamiseksi vahvistaa osallistumiseen, vastuuseen ja tuotantoprosessien omaksumiseen liittyvät periaatteet, jotta työ – kuten ILO:n perussäännössä korostetaan – tuottaisi tekijälleen tyydytystä sen ansiosta, että tämä voi hyödyntää kaikkia taitojaan ja osaamistaan ja edistää parhaalla tavalla yhteistä hyvinvointia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa myös, että suuntaviivoihin sisällytetään periaate, jonka mukaan työntekijöiden palkkaamiseen, arviointiin ja esimiesvalvontaan liittyvien tekoälyjärjestelmien käytön tulee olla avointa, sekä periaatteet työterveydestä ja -turvallisuudesta ja työolojen ja -ehtojen parantamisesta. Lisäksi niissä tulee varmistaa työntekijöiden henkilötietojen käsittelyyn liittyvien oikeuksien ja vapauksien suojelu syrjimättömyysperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tekoälyä koskevien eettisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa tulee seurata. Valvonta- tai seurantatehtävän hoitaminen myös yritysmaailmassa voitaisiin uskoa tekoälyjärjestelmien etiikkaa käsittelevälle eurooppalaiselle seurantaryhmälle. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa myös, että insinööreille ja älykkäiden koneiden suunnittelijoille annetaan koulutusta eettisistä kysymyksistä, jotta vallalle ei pääsisi uudenlainen digitaaliajan taylorismi, jossa ihmisen osaksi jää koneiden antamien käskyjen toteuttaminen. Tällaisiin toimiin liittyvien hyvien käytäntöjen leviämistä ja kokemusten vaihtoa tulee edistää. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK vaatii täsmentämään oikeudellisen vastuun periaatetta. Ihmisen ja koneen välisissä suhteissa ilmeneviin terveys- ja turvallisuusriskeihin on puututtava kunnianhimoisemmin tuotevastuuta koskevan direktiivin puitteissa (5). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Digitaalinen murros uhkaa polarisoida yhteiskuntaa, joten ETSK kehottaa EU:n toimielimiä käynnistämään keskustelun julkistalouksien ja sosiaaliturvajärjestelmien rahoittamisesta yhä pidemmälle robotisoituvassa taloudessa (6), kun otetaan huomioon, että työn verotus on Euroopassa yhä edelleen tärkein verotulojen lähde. Keskustelussa olisi tasapuolisuusperiaatteen noudattamiseksi hyödyllistä käsitellä myös kysymystä digitalisaatiokehityksen tuottaman voiton uudelleenjakamisesta. |
| --- | --- |

1.13

2.   Johdanto

| 2.1 | Tekoäly kehittyi 1900-luvun jälkipuoliskolla tempoilevasti siitä lähtien, kun käsite syntyi vuonna 1956: välillä toiveet olivat korkealla ja välillä pettymykset suuria. Se on kuitenkin ollut jo muutamia vuosia taas vahvassa nousussa, jonka ovat mahdollistaneet ihmiskunnan historiassa ennen näkemättömän suurten datamäärien (big data) keruu, järjestäminen ja varastointi sekä tietokoneiden laskentatehon ja algoritmien tehon räjähdysmäinen kasvu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK antoi vuonna 2017 tekoälyaiheisen lausunnon (7), jossa käsiteltiin useita asiaan liittyviä seikkoja. Kuten kyseisessä lausunnossa korostetaan, tekoälylle ei ole täsmällistä määritelmää. Käytämme tässä lausunnossa määritelmää, jonka mukaan tekoäly on ala, joka pyrkii digitaalitekniikkaa hyödyntäen luomaan sellaisia järjestelmiä, jotka kykenevät toistamaan itsenäisesti ihmisen kognitiivisia toimintoja. Näitä ovat erityisesti tiedon omaksuminen, tietynlainen ymmärtäminen ja soveltaminen (konepohjainen ongelmanratkaisu, päättely ja oppiminen). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tekoälyjärjestelmien avulla pystytään nykyisin ratkaisemaan monimutkaisia ongelmia, joiden ratkaisemiseen ihmisäly ei aina riitä. Tekoälyllä voi olla lukemattomia erilaisia sovelluskohteita niin pankki-, vakuutus-, liikenne- ja terveydenhuoltoalalla, koulutuksessa, energia-alalla, markkinoinnissa ja puolustusalalla kuin myös teollisuudessa, rakentamisessa, maataloudessa, käsiteollisuudessa jne. (8). Tekoälyn odotetaan tehostavan tavaroiden ja palvelujen tuotantoprosesseja, parantavan yritysten kannattavuutta ja edistävän talouskasvua. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tekoälyn viimeaikainen nopea kehitys on myös herättänyt paljon kysymyksiä sen potentiaalisesta roolista yhteiskunnassa, itsenäisyydestä ja vuorovaikutuksesta ihmisen kanssa. Kuten ETSK:n vuonna 2017 antamassa tekoälyaiheisessa lausunnossa (9) korostetaan, kysymys on erityisesti eettisistä seikoista, turvallisuudesta, avoimuudesta, yksityisyyden suojasta ja työelämän normeista sekä koulutuksesta, esteettömyydestä, lainsäädännöstä ja sääntelystä, hallinnoinnista ja demokratiasta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tekoälykeskustelussa tulisi nostaa esiin erilaisia lähestymistapoja, jotta siinä ei juututtaisi käsittelemään vain talouteen liittyviä kysymyksiä, kuten toisinaan käy. Tällaisesta monialaisesta kehyksestä olisi hyötyä analysoitaessa tekoälyn työelämävaikutuksia, sillä työpaikat ovat ihmisen ja koneen vuorovaikutuksen ensisijaisia tapahtumapaikkoja. Tekniikka on kautta aikojen vaikuttanut työntekoon. Tekoälyn vaikutukset työllisyyteen ja työhön vaativat siksi poliittisella tasolla erityistä huomiota, sillä poliittisten elinten yhtenä tehtävänä on varmistaa, että talouden siirtymä tapahtuu sosiaalisesti kestävällä tavalla (10). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on esitellä tekoälyn merkitystä työn ja sen luonteen, työolojen ja -ehtojen sekä työn organisoinnin kannalta. Kuten ETSK on jo aiemmin korostanut (11), tarvitaan parempia tilastoja ja tutkimuksia, jotta voidaan ennustaa tarkemmin työmarkkinoiden kehitystä, sekä selkeitä indikaattoreita, joiden avulla voidaan tarkkailla esimerkiksi työn laadun, työpaikkojen ja tulojen polarisoitumisen sekä työolojen ja -ehtojen kehitystä digitaalisen murroksen tapahtuessa. EU:lla ei ole riittävästi tietoa nk. yhteistyötaloudesta, keikkatyöalustoista, uudenlaisista verkkopohjaisista alihankintamalleista eikä liioin teollisuusrobottien ja hoivapalvelurobottien käytöstä, esineiden internetistä tai tekoälyjärjestelmien käytöstä ja levinneisyydestä. |
| --- | --- |

2.6

3.   Tekoäly ja työpaikkojen määrän kehitys

| 3.1 | Kysymys tekoälyn ja robotiikan käyttöönoton vaikutuksesta työpaikkojen määrään eri tuotantoprosesseissa on erittäin kiistanalainen. Siihen on yritetty vastata monissa tutkimuksissa, mutta tieteellistä yhteisymmärrystä ei ole löytynyt. Tulosten kirjavuus (uhattuna olisi 9–54 % työpaikoista (12)) kuvastaa metodologisten valintojen hankaluutta ja ratkaisevaa vaikutusta tutkimuksista saataviin tuloksiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ennusteet ovat epävarmoja, koska automaation tarjoamien teknisten mahdollisuuksien lisäksi asiaan vaikuttavat muutkin tekijät: poliittinen kehitys, sääntelyn, talouden ja väestön kehitys sekä sosiaalinen hyväksyttävyys. Pelkästään se, että teknologia on toimintavalmista, ei riitä takaamaan sen käyttöä ja yleistymistä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On myös mahdotonta ennustaa automatisoitavissa olevien työpaikkojen nettomäärää kullakin alalla ottamatta huomioon ammattien muuttumista ja uusien työpaikkojen syntytahtia. Tekoälyjärjestelmien kehittämiseksi tarvitaan uusia työpaikkoja koneenrakennuksen, tietojärjestelmien ja tietoliikenteen aloilla (insinöörejä, teknikoita ja operaattoreita) sekä massadatan (big data) käsittelyssä: datahallinnan asiantuntijoita, data-analyytikkoja, tiedonlouhijoita (data miner) jne. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Julkisen vallan tehtävänä on varmistaa digitaalisen murroksen yhteiskunnallinen kestäväpohjaisuus, sillä murros voi vaikuttaa sekä työpaikkojen määrään että laatuun (13). Yksi asiantuntijoiden korostamista riskeistä on työpaikkojen polarisoitumisen uhka: vaarana on työntekijöiden jakautuminen yhtäältä ”supertähtiin”, joilla on digitaalitaloudessa tarvittavaa ammattitaitoa, ja toisaalta ”häviäjiin”, joiden pätevyydet, kokemus ja taitotieto vanhenevat vähä vähältä digitaalisen murroksen edetessä. Euroopan komissio ehdottaa hiljattain antamassaan tiedonannossa (14) vastaukseksi tähän haasteeseen pääasiassa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä peruskirjoitustaidon, -lukutaidon ja -laskutaidon ja digitaalisten taitojen kohentamista. Näille toimille tarvitaan tukea talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoilta erityisesti jäsenvaltio- ja EU-tason sekä eri alojen välisen ja alakohtaisen työmarkkinavuoropuhelun puitteissa (15). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK:n mielestä nämä toimet eivät kuitenkaan riitä vastaukseksi kaikkiin haasteisiin, varsinkaan työpaikkojen kehittymiseen liittyvään epävarmuuteen. Olisi aiheellista kehittää myös kolmea muuta toimintamallia: tekoälyn ”osallistavaa” hyödyntämistä, muutosten ennakointia sekä sosiaalisesti vastuullisia ja hallittuja uudelleenjärjestelyjä silloin, kun irtisanomisia ei voida välttää. |
| --- | --- |

3.5

4.   Tekoälyn ja robotisaation osallistava ja älykäs hyödyntäminen

| 4.1 | ETSK kannattaa tekoälyn ja robottien käyttöönoton osallistavaa toteuttamista. Tämä merkitsee, että kun yrityksissä otetaan käyttöön uutta teknologiaa hyödyntäviä uusia prosesseja, työntekijöille tulee varata rooli näiden prosessien toteutustavoissa. Kuten WRR (16) toteaa, uuden teknologian ”osallistava ja älykäs” käyttöönotto siten, että työntekijät pysyvät prosessien keskeisinä toimijoina ja osallistuvat niiden parantamiseen, on omiaan edistämään tuotantoprosessien kehittymistä (17). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Koska algoritmit vaikuttavat työoloihin ja -ehtoihin sekä työhönoton ja työnarvioinnin ehtoihin, ETSK kannattaa algoritmien läpinäkyvyyden periaatetta, joka ei tarkoita koodien avaamista vaan sitä, että tehtyihin päätöksiin vaikuttaneet parametrit ja kriteerit esitetään ymmärrettävästi. Ihmisellä on oltava aina mahdollisuus puuttua asioihin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Työntekijälähtöisessä tekoälyn hyödyntämisessä otetaan huomioon niiden ihmisten näkemykset, jotka työskentelevät uusissa teknologisissa prosesseissa, määritellään selkeästi tehtävät ja velvollisuudet, jotka jäävät työntekijöiden suoritettaviksi, ja tarjotaan työntekijöille edelleen mahdollisuus tuntea sitoutuneisuutta työhönsä, jotta heistä ei tule pelkkiä käskyläisiä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Oikeudellisen vastuun periaatetta on selkeytettävä. Teollisuus- ja palvelurobotit tekevät yhä enemmän yhteistyötä ihmisen kanssa. Tekoäly mahdollistaa sen, että robotit ”pääsevät vapaaksi”, ja onnettomuuksia voi sattua (18). Autonomisten järjestelmien vastuut onnettomuuksien sattuessa on siksi määriteltävä selvästi, ja työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvat riskit on voitava kattaa. Euroopan komissio on käynnistämässä pohdintaa näistä uusista riskeistä tuotevastuuta koskevan direktiivin yhteydessä (19). Lähestymistavan tulee olla kunnianhimoisempi, kun on kyse työturvallisuudesta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Oikeudenmukaisuuden periaatteen soveltaminen työelämässä tarkoittaa sitä, ettei työntekijöiltä viedä tunnetta työn omistajuudesta. Osa asiantuntijoista painottaa sitä, että tekoäly saattaa johtaa työntekijöiden ammattitaitojen heikkenemiseen. Tästä syystä on huolehdittava siitä, että työ – kuten ILO:n perussäännössä korostetaan – tuottaa tekijälleen tyydytystä sen ansiosta, että tämä voi hyödyntää kaikkia taitojaan ja osaamistaan ja edistää parhaalla tavalla yhteistä hyvinvointia. Työnjohdon näkökulmasta tämä on myös yksi tapa pitää yllä työmotivaatiota. |
| --- | --- |

4.5

5.   Muutosten ennakointi

| 5.1 | Useissa selvityksissä on kiinnitetty huomiota siihen, että Euroopan tason ja joskus myös kansallisen tason työmarkkinavuoropuhelu on hiljentynyt viime vuosina, vaikka komissio ja Eurooppa-neuvosto ovat toivoneet sen elvyttämistä. Työmarkkinavuoropuhelu on kuitenkin yksi parhaista välineistä digitalisaation sosiaalisten haasteiden käsittelemiseksi. ETSK vetoaakin voimakkaasti sen puolesta, että tällaista vuoropuhelua käytäisiin yrityksissä ja kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla jatkuvasti pohjan luomiseksi sosiaalisesti hyväksyttäville siirtymille. ETSK muistuttaa, että työmarkkinavuoropuhelu on yksi parhaista keinoista taata työmarkkinarauha ja eriarvoisuuden väheneminen. EU:n toimielimillä on suuri vastuu työmarkkinavuoropuhelun kannustamisesta ja edistämisestä muutenkin kuin vain poliittisilla lausunnoilla siitä, että vuoropuhelua pitäisi elvyttää. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Etenkin kun on kyse edellä mainitun teknologian käyttöönotosta, tulee työmarkkinavuoropuhelun kautta voida saada tietoa yritysten ja eri toimialojen tuotantoprosesseihin odotettavissa olevista muutoksista ja arvioida uusia pätevyys- ja koulutustarpeita. Lisäksi sen puitteissa tulee voida pohtia etukäteen, miten tekoälyn avulla voitaisiin parantaa organisointi- ja tuotantoprosesseja, nostaa työntekijöiden pätevyystasoa ja optimoida tekoälyn vapauttamien resurssien käyttö uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseksi tai asiakkaille tarjottavien palvelujen laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Sosiaalisesti vastuulliset uudelleenjärjestelyt |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Silloin, kun irtisanomisten katsotaan olevan välttämättömiä, haasteena on hoitaa tällaiset uudelleenjärjestelyt sosiaaliset näkökohdat huomioon ottaen. Kuten Euroopan tason työmarkkinaosapuolet korostavat muutoksen hallintaa ja sen sosiaalisia seurauksia käsittelevässä oppaassaan (Orientations for reference in managing change and its social consequences) (20), useissa tapaustutkimuksissa on korostettu, että on tärkeää kartoittaa kaikki mahdolliset vaihtoehdot irtisanomisten välttämiseksi. Tällaisia vaihtoehtoja ovat esimerkiksi täydennyskoulutus, uudelleenkoulutus ja tuki yritystoiminnan aloittamiseen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Uudelleenjärjestelyjen yhteydessä on informoitava ja kuultava työntekijöitä tätä asiaa koskevien EU-direktiivien (21) mukaisesti, jotta voitaisiin ennakoida riskejä, parantaa työntekijöiden mahdollisuuksia osallistua sisäiseen koulutukseen, kehittää joustavia työn organisoinnin muotoja ja säilyttää samalla työsuhdeturva sekä edistää työntekijöiden mahdollisuuksia vaikuttaa yrityksen toimintaan ja tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kuten Euroopan komissio aivan oikein korostaa, EU:n tulee taata jokaisen työntekijän – palkansaajan, itsenäisen ammatinharjoittajan ja näennäisyrittäjän – pääsy sosiaalisen suojelun piiriin ”työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta” Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti (22). |
| --- | --- |

5.6

6.   Tekoäly ja työolojen kehitys

| 6.1 | Euroopan komissio esitti 25. huhtikuuta 2018 ehdotuksen ”eurooppalaisen lähestymistavan” vahvistamisesta tekoälyn kehittämiseen suuntautuvia investointeja koskevien toimintalinjojen edistämiseksi ja eettisten suuntaviivojen laatimiseksi. Se korosti tekoälyteknologian potentiaalia muuttaa yhteiskuntia erityisesti liikenteen, terveydenhuoltoalan ja valmistusteollisuuden osalta. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Muutospotentiaali näkyy tuotantoprosesseissa ja vaikuttaa myös työn sisältöön. Vaikutukset voivat olla myönteisiä, varsinkin kun ajatellaan sitä, miten tekoäly voi parantaa kyseisiä prosesseja ja työn laatua. Myönteiset vaikutukset voivat heijastua myös työn ”joustavana” organisointina siten, että päätösvalta on hajautetumpaa, sekä työtiimien itsenäisyytenä, työn monipuolisuutena, organisaation monialaisuutena sekä innovatiivisina ja osallistavina toimintatapoina (23). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kuten ETSK (24) ja komissio itse korostavat, tekoäly voi auttaa työntekijöitä yksitoikkoisissa, raskaissa tai vaarallisissa työtehtävissä ja tietyt tekoälysovellukset voivat lisätä työntekijöiden hyvinvointia ja helpottaa heidän arkeaan. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Näiden näkymien ohella herää myös uusia kysymyksiä erityisesti tekoälyn ja työntekijän vuorovaikutuksesta ja työn sisällön kehityksestä. Miten itsenäisiä tehtaiden, yritysten ja toimistojen älykkäät koneet tulevat olemaan, ja millä tavoin ne voivat täydentää ihmisen tekemää työtä? ETSK korostaa, että uudenlaisessa työelämässä ihmisen ja koneen suhteen määritteleminen on ensiarvoisen tärkeää. Peruslähtökohdaksi tulee ottaa lähestymistapa, jossa ihminen valvoo konetta (25). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Lähtökohtaisesti ei ole eettisesti hyväksyttävää, että tekoäly komentaisi ihmistä tai että ihmistä pidettäisiin sellaisena koneen käskyjen toteuttajana, jolle kone sanelee tehtävät, niiden suorittamistavan ja suorittamisen määräajan. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että tämä eettinen raja aina välillä ylitetään (26). Sen vuoksi on aiheellista määrittää selkeästi tämä raja tekoälyä koskevissa eettisissä suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EU:n tärkeimpänä tavoitteena tulee olla se, ettei meidän päivinämme ajauduttaisi älykkäiden koneiden kehittäjien toimesta uudenlaiseen digitaaliajan taylorismiin. Siksi eurooppalaisten tutkijoiden, insinöörien, suunnittelijoiden ja yrittäjien, jotka osallistuvat tekoälyjärjestelmien kehittämiseen ja kaupallistamiseen, tulee noudattaa eettisen ja sosiaalisen vastuun periaatteita, kuten ETSK on hiljattain todennut. Yksi mahdollisesti käypä ratkaisu tähän olisi etiikan ja humanististen tieteiden sisällyttäminen insinöörien koulutusohjelmaan (27). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Toisena kysymyksenä ovat tarkkailu ja esimiesvalvonta. Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että tuotantoprosessien ja siten myös tehdyn työn perusteltu valvonta on välttämätöntä. Uudet tekniset välineet mahdollistavat tänä päivänä sellaisten älykkäiden järjestelmien rakentamisen, joiden avulla työntekijöiden jokaista liikettä valvotaan reaaliaikaisesti. Vaarana on tarkkailun ja valvonnan paisuminen kohtuuttomiin mittoihin. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Jäsenvaltio- ja EU-tasolla käytävässä sekä eri alojen välisessä ja alakohtaisessa työmarkkinavuoropuhelussa tulee myös käsitellä kysymystä työsuoritusten valvonnan ja suoritusindikaattorien kohtuullisuudesta ja oikeasuhtaisuudesta sekä esimiehen ja alaisen välisestä luottamussuhteesta. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Kysymys algoritmien ja koulutusdatan vääristyneisyydestä ja mahdollisista syrjivistä haittavaikutuksista on edelleen kiistanalainen. Toisten mielestä algoritmit ja muut rekrytoinnissa käytettävät ennakoivaan analytiikkaan perustuvat ohjelmistot voivat vähentää työnhakijoiden syrjintää ja auttaa valitsemaan työhön otettavat ”älykkäämmin”. Toisten mielestä ikuisena vaarana on, että rekrytointiohjelmistot kuvastavat tällaisia robotti-rekrytoijia ohjelmoivien ihmisten mieltymyksiä – vaikka sitä ei tahdottaisikaan. Eräiden asiantuntijoiden mukaan algoritmimallit eivät tule koskaan olemaan muuta kuin matematiikan kaapuun kiedottuja mielipiteitä (28). Siksi on huolehdittava samanaikaisesti kahdesta seikasta: ihmisen on voitava ottaa ohjat omiin käsiinsä (edellä kehiteltyyn avoimuusperiaatteeseen liittyen: ihmisillä on oltava oikeus saada tietoonsa päätösten perusteet), ja tietojen keruun ja käsittelyn on oltava oikeasuhteisuuden ja tietojen käyttötarkoitusta koskevan periaatteen mukaista. Tietoja ei missään tapauksessa saa käyttää muihin tarkoituksiin kuin mitä varten ne on kerätty (29). |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Yleisen tietosuoja-asetuksen jäsenvaltioille tarjoama mahdollisuus antaa lakisääteisesti tai työehtosopimuksilla yksityiskohtaisempia sääntöjä työntekijöiden henkilötietojen käsittelystä työsuhteen yhteydessä oikeuksien ja vapauksien suojan varmistamiseksi on tilaisuus, johon jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten pitää tarttua (30). |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Tässä yhteydessä on syytä huomata, että riskit eivät kohdistu pelkästään palkansaajan asemassa oleviin työntekijöihin. Verkon alihankintamallien, alustatyön ja erilaisten joukkotyöskentelyn muotojen kehitys on sekin tuonut mukanaan uudenlaisia automatisoituja suoritusten ja läsnäolon hallinnointijärjestelmiä, joissa eettiset rajat näyttävät toisinaan ylittyvän (esim. työntekijän internetkameran aktivointi alustasta, kuvakaappauksen ottaminen etäyhteyden kautta). |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Algoritmit, joiden avulla alustoissa määritellään mm. itsenäisen ammatinharjoittajan palkkiot, verkkomaine ja mahdollisuudet saada toimeksiantoja, ovat usein läpinäkymättömiä. Niiden toimintatapoja ei selosteta työntekijöille, eikä työntekijöillä ole mahdollisuutta saada selville, mitä toimintakriteereitä heihin sovelletaan. |
| --- | --- |

6.12

7.   Oikeudenmukaisen siirtymän pohjustaminen

| 7.1 | Lukuisten asiantuntijoiden korostama yhteiskunnan polarisoitumisen vaara edellyttää keskipitkällä aikavälillä yhteiskuntamallien ja niiden rahoituksen tulevaisuuden perusteellista pohdintaa. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään keskustelun verotuksesta ja julkistalouksien ja kollektiivisten sosiaaliturvajärjestelmien rahoittamisesta yhä nopeammin robotisoituvassa taloudessa (31), kun otetaan huomioon, että työn verotus on Euroopassa yhä edelleen tärkein verotulojen lähde. Keskustelussa olisi käsiteltävä myös kysymystä digitalisaatiokehityksen tuottaman osingon uudelleenjakamisesta. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Komissio ehdottaa Euroopan globalisaatiorahaston vahvistamista ja laajentamista muun muassa siten, että siitä tuetaan talouden digitalisaation ja automatisaation vuoksi työnsä menettäneitä työntekijöitä ja toimintansa lopettaneita itsenäisiä ammatinharjoittajia (32). ETSK katsoo, että tämä on askel kohti sellaisen todellisen eurooppalaisen siirtymärahaston perustamista, joka auttaisi ennakoimaan digitaalista murrosta ja hallinnoimaan sitä ja sen aiheuttamia rakennemuutoksia sosiaalisesti vastuullisella tavalla. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Tekoälyyn liittyvistä sosiaalisista – ja laajemmassa katsannossa yhteiskunnallisista – näkökohdista keskustellaan eri maissa yhä enemmän. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa (33) ja Ranskan senaatissa hiljattain käydyissä keskusteluissa kävi ilmi tarve edistää tekoälyä koskevaa eettistä lähestymistapaa, joka tukeutuisi tiettyihin perusperiaatteisiin, kuten lojaaliuteen, algoritmijärjestelmien läpinäkyvyyteen ja mahdollisuuteen tehdä niistä selkoa, tekoälysovellusten eettisyyteen ja vastuullisuuteen sekä tutkijoiden ja (erityis)asiantuntijoiden herättelemiseen siihen ajatukseen, että heidän tutkimustyönsä tuloksia voidaan käyttää väärin. Ranskassa julkaistussa Villanin raportissa halutaan antaa tekoälylle suunta ja merkitys (34). Useat Yalen, Stanfordin, Cambridgen ja Oxfordin yliopistojen asiantuntijat varoittavat tekoälyn ratkaisematta olevista haavoittuvuuskohdista ja korostavat, että niitä on ennakoitava, ehkäistävä ja hillittävä (35). Lisäksi Québecin tutkimusrahasto (FRQ) on ryhtynyt muutama kuukausi sitten yhteistyössä Montréalin yliopiston kanssa pohtimaan tekoälyn ja digitalisaation yhteiskunnallisten vaikutusten maailmanlaajuisen seurantakeskuksen perustamista (36). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Kaikki nämä aloitteet osoittavat, että tekoälykeskustelussa on päästävä irti pelkkien talouteen ja tekniikkaan liittyvien kysymysten käsittelemisestä ja että julkiseen keskusteluun tulee ottaa myös kysymys siitä, millainen rooli tekoälylle halutaan antaa yhteiskunnassa – mm. työelämässä. Tällöin voidaan välttää se virhe, että tekoälyyn ja sen vaikutuksiin suhtauduttaisiin kaksijakoisesti joko täysin naiivisti ja optimistisesti tai vaihtoehtoisesti niiden katsottaisiin johtavan katastrofiin (37). Tällaisten keskustelujen käynnistäminen kansallisella tasolla on ensimmäinen hyödyllinen askel, mutta myös EU:n on toimittava. Sen on erityisesti laadittava eettiset suuntaviivat, minkä työn komissio onkin jo aloittanut. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Suuntaviivojen täytäntöönpano tulee osoittaa tekoälyjärjestelmien etiikkaa tarkastelevalle seurantaryhmälle. Tekoäly ja sitä hyödyntävät sovellukset tulee saada palvelemaan kansalaisten ja työntekijöiden hyvinvointia ja vapautumista, perusoikeudet huomioon ottaen. Ne eivät myöskään saisi suoraan tai välillisesti johtaa sitoutuneisuuden tunteen katoamiseen, ammattitaidon häviämiseen, pätevyyden menettämiseen tai itsenäisyyden vähenemiseen. Periaatetta, jonka mukaan ihmisen on oltava ohjaksissa kaikissa tilanteissa – myös työelämässä –, tulee soveltaa käytännössä. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Tätä periaatetta on sovellettava myös muilla toimialoilla, esimerkiksi terveysalan ammateissa, sillä kyseiset toimijat tuottavat palveluja, jotka kytkeytyvät tiiviisti ihmisten elämään, terveyteen, turvallisuuteen ja elämänlaatuun. Tiukat eettiset säännöt ovat ehdottoman välttämättömät sen varmistamiseksi, että työntekijät ja myös kuluttajat, potilaat, asiakkaat ja muut palveluntarjoajat voivat saada täyden hyödyn uusista tekoälysovelluksista. |
| --- | --- |

7.6

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Acemoglu, D., Restrepo, P., Artificial Intelligence, Automation and Work, NBER Working Paper 24196, tammikuu 2018. Ks. myös Conseil d’orientation pour l’emploi [työllisyyskysymyksiä pohtiva toimikunta], Automatisation, numérisation et emploi (Tome 1), 2017 (www.coe.gouv.fr). (Tome 1) (www.coe.gouv.fr).

1

Artificial Intelligence, Automation and Work

Automatisation, numérisation et emploi (Tome 1)

(2)  Ks. edellä mainitut teokset Acemoglu, D. ja Conseil d’orientation pour l’emploi, 2017.

2

(3)  COM(2018) 380 final.

3

(4)  Direktiivi 2002/14/EY; Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) yhteinen aiejulistus työmarkkinavuoropuhelusta ja uusista teknologioista, 1985; työmarkkinaosapuolten yhteinen lausunto uusista teknologioista, työn organisoinnista ja työmarkkinoiden mukautumiskyvystä, 1991; muutoksen ja sen sosiaalisten seurauksien hallinnan suuntaviivat, 2003.

4

(5)  COM(2018) 246 final.

5

(6)  https://ifr.org/ifr-press-releases/news/robots-double-worldwide-by-2020

6

(7)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

7

(8)  Ks. esim. https://www.techemergence.com

8

(9)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

9

(10)  Eurofound, Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2018.

10

Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment

(11)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 161

11

(12)  Frey & Osborne, 2013; Bowles, 2014; Arntz, Gregory & Zierahn, 2016; Le Ru, 2016; McKinsey, 2016; OCDE, 2017; ks. myös asiakokonaisuuteen CCMI/136 kuuluva valmisteleva lausunto (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 161).

12

(13)  http://www.oecd.org/fr/emploi/avenir-du-travail/.

13

(14)  COM(2018) 237 final.

14

(15)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15.

15

(16)  Alankomaiden hallituksen politiikkaa varten neuvoja antava tiedetoimikunta.

16

(17)  https://english.wrr.nl/latest/news/2015/12/08/wrr-calls-for-inclusive-robot-agenda

17

(18)  Ks. Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tutkimukset kehittymässä olevista riskeistä (https://osha.europa.eu/fi/emerging-risks). Viraston mukaan nykyisiä teknisiä ratkaisuja ja normeja, joilla on tarkoitus suojella työntekijöitä yhteistyöhön kykenevien robottien kanssa tehtävän työn riskeiltä, tulee tarkistaa kehityssuuntauksien valossa.

18

(19)  COM(2018) 246 final.

19

(20)  UNICEn, CEEP:n, UEAPME:n ja EAY:n yhteinen asiakirja, 16.10.2003.

20

(21)  Neuvoston direktiivi 2002/14/EY EU:ssa sovellettavista työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista.

21

(22)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 54; EUVL C 173, 31.5.2017, s. 15; EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7; EUVL C 434, 15.12.2017, s. 30

22

(23)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 30

23

(24)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15.

24

(25)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1
  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15

25

(26)  Useissa eurooppalaisissa tiedotusvälineissä on raportoitu työoloista eräissä logistiikkakeskuksissa, joiden työntekijät ovat täysin algoritmien armoilla – ne osoittavat työntekijöille tehtävät ja niiden suorittamisen määräajat – ja joissa työntekijöiden suorituksia mitataan reaaliaikaisesti.

26

(27)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15.

27

(28)  Cathy O’Neil, Harvardin yliopistosta valmistunut tohtori ja datatutkija, ”Models are opinions embedded in mathematics” (https://www.theguardian.com/books/2016/oct/27/cathy-oneil-weapons-of-math-destruction-algorithms-big-data).

28

Models are opinions embedded in mathematics”

(29)  Ks. esim. CNIL, Ranska (”Comment permettre à l’homme de garder la main? Les enjeux éthiques des algorithmes et de l’intelligence artificielle”,

29

Comment permettre à l’homme de garder la main? Les enjeux éthiques des algorithmes et de l’intelligence artificielle”

https://www.cnil.fr/sites/default/files/atoms/files/cnil_rapport_garder_la_main_web.pdf).

(30)  Asetus (EU) 2016/679 (88 artikla).

30

(31)  https://ifr.org/ifr-press-releases/news/robots-double-worldwide-by-2020

31

(32)  COM(2018) 380 final.

32

(33)  https://www.parliament.uk/ai-committee

33

(34)  http://www.enseignementsup-recherche.gouv.fr/cid128577/rapport-de-cedric-villani-donner-un-sens-a-l-intelligence-artificielle-ia.html.

34

(35)  https://www.eff.org/files/2018/02/20/malicious_ai_report_final.pdf

35

(36)  http://nouvelles.umontreal.ca/article/2018/03/29/le-quebec-jette-les-bases-d-un-observatoire-mondial-sur-les-impacts-societaux-de-l-ia/

36

(37)  Edellä mainittu teos Acemoglu, D. Ks. myös Eurofound, Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2018, s. 23: ”The risks comprise unwarranted optimism, undue pessimism and mistargeted insights.” (”Riskeinä ovat perusteeton optimismi, turha pessimismi ja harhakäsitykset.”)

37

Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuluttajien ja yritysten luottamus, yksityisyyden suoja ja turvallisuus esineiden internetissä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2018/C 440/02)

| Esittelijä: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Dimitris DIMITRIADIS |

Esittelijä:

Carlos TRIAS PINTÓ

Toinen esittelijä:

Dimitris DIMITRIADIS

| Komitean täysistunnon päätös | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 182/3/2 |

Komitean täysistunnon päätös

15.2.2018

Oikeusperusta

työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

182/3/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Esineiden internet tarjoaa ihmisten ja esineiden yhteenliitettävyyden ansiosta kansalaisille ja yrityksille laajan kirjon erilaisia mahdollisuuksia, jotka tarvitsevat tuekseen joukon suoja- ja valvontatoimia, jotta varmistetaan esineiden internetin ongelmaton käyttöönotto. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Koska yhtenä esineiden internetin pilarina on, että päätökset tehdään automaattisesti ilman inhimillistä panosta, on varmistettava, että päätökset eivät heikennä kuluttajien oikeuksia eikä niihin liity riskiä eettisistä tai perusperiaatteiden ja ihmisoikeuksien vastaisista seurauksista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | huolehtimaan turvallisuuden ja yksityisyyden suojasta luomalla asianmukaiset sääntelypuitteet, joihin sisältyy säännöksiä tarkasta seurannasta ja valvonnasta. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | määrittelemään selkeästi kaikkien toimijoiden vastuun tuotteen toimitusketjussa ja siihen liittyvässä tietovirrassa estäen näin lainsäädännöllisten porsaanreikien syntymisen, kun mukana on samaan aikaan useita eri valmistajia ja jakelijoita. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | ottamaan käyttöön asianmukaiset resurssit ja tehokkaat koordinointimekanismit Euroopan komission ja jäsenvaltioiden välillä, jotta varmistetaan sekä tarkistettavan lainsäädännön että uusien sääntöjen johdonmukainen ja yhdenmukainen soveltaminen, ja tarkastelemaan samalla kansainvälistä ympäristöä. |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | seuraamaan esineiden internetiin liittyvien uusien teknologioiden kehittymistä, jotta taataan turvallisuuden korkea taso, täysi avoimuus ja tasapuolinen saatavuus. |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | edistämään eurooppalaista ja kansainvälistä standardointia, jotta varmistetaan tuotteiden luotettavuus, saatavuus, kestävyys ja ylläpidettävyys. |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | tarkkailemaan markkinoita ja turvaamaan tasapuoliset toimintaedellytykset esineiden internetin käyttöönoton yhteydessä estämällä ylikansallisen taloudellisen vallan keskittyminen uusille teknologia-alan toimijoille. |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.3.7 | edistämään tietoisuuden lisäämiseen ja digitaalisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviä aloitteita, joissa otetaan huomioon alan perustutkimus ja innovointi. |
| --- | --- |

1.3.7

| 1.3.8 | varmistamaan vaihtoehtoisten tuomioistuimen ulkopuolisten (ADR) ja verkkovälitteisten riidanratkaisujärjestelmien (ODR) täysi hyödyntäminen ja tehokas käyttö. |
| --- | --- |

1.3.8

| 1.3.9 | edistämään eurooppalaisen ryhmäkannejärjestelmän perustamista, sen soveltamista ja sen tehokasta toimintaa niin, että esineiden internetin käyttö voidaan lopettaa myös, jos se aiheuttaa kollektiivista haittaa tai vahinkoa, ja saada siitä korvausta, ”Kuluttajat vahvempaan asemaan” -aloitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3.9

| 1.4 | Kuluttajien luottamus on yhteydessä asianomaisen lainsäädännön tiukkaan noudattamiseen ja yksityisyyden suojaa ja turvallisuutta koskevista parhaista liiketoimintakäytännöistä tiedottamiseen, ja toimielinten velvollisuutena on sisällyttää ne yritysten yhteiskuntavastuuta ja sosiaalisesti vastuullista investoimista koskeviin strategioihin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Esineiden internetin myönteiset sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset vahvistuvat, kun se nivotaan asianmukaisella tavalla sosiaali- ja ympäristöpolitiikkojen kehittämiseen osana yhteistyötaloutta, kiertotaloutta ja toiminnallista taloutta. |
| --- | --- |

1.5

2.   Tausta ja asiayhteys

| 2.1 | Viidentoista viime vuoden aikana internetin nopea käyttöönotto on käynnistänyt muutoksia kaikilla arkielämän aloilla ja vaikuttanut erilaisiin kulutustottumuksiin. Seuraavien kymmenen vuoden aikana esineiden internetin odotetaan lisäksi mullistavan energia-alan, maatalous- ja karjankasvatusalan ja liikennealan sekä talouden ja yhteiskunnan perinteisimmät alat. Tämä tarkoittaa, että on laadittava kokonaisvaltaisia toimintapolitiikkoja, joissa tähän teknologiseen murrokseen vastataan älykkäällä tavalla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Esineiden internetin käsite on lähtöisin Massachusetts Institute of Technologystä (MIT). Se perustuu ajatukseen maailmasta, joka on täynnä kaikilta osin yhteenliitettyjä laitteita niin, että erilaisia yhteentoimivia prosesseja voidaan automatisoida yhdessä. Euroopan unioni on omalta osaltaan valmistautunut vastaamaan digitaaliseen konvergenssiin ja esineiden internetin uusiin haasteisiin suunnitelman ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta” (1) käynnistämisestä lähtien aina äskettäiseen esineiden internetiä koskevaan toimintasuunnitelmaan saakka (ks. esineiden internetin edistämistä Euroopassa käsittelevä asiakirja, joka on liitetty tiedonantoon ”Euroopan teollisuuden digitalisointi – täysi hyöty digitaalisista sisämarkkinoista” (2)). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on käsitellyt lukuisissa yhteyksissä neljättä teollista vallankumousta, jolle on ominaista digitaalisten, fyysisten ja biologisten teknologioiden konvergenssi. Tältä osin komitea kiinnittää erityisesti huomiota vuonna 2017 antamaansa lausuntoon (3). Esineiden internet tarjoaa itse asiassa otollisen maaperän tekoälyn kehittyneimmille muodoille, ja ETSK:n määrittämät periaatteet, erityisesti ihmisten valvonnassa pysyminen, joutuvat koetukselle. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Esineiden internetin laitteet eivät useinkaan täytä käyttäjätietojen suojaamisen kannalta välttämättömiä todentamisvaatimuksia. Tämä tuottaa ongelmia, sillä laitteet, tiedot ja toimitusketjun osapuolet ovat näin haavoittuvia tietoturvaloukkauksille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lohkoketjun kaltaisten uusien teknologioiden avulla voidaan ratkaista turvallisuus- ja luottamusongelmia: Sitä voidaan käyttää tunnistetietojen mittausten jäljittämiseen ja estämään toisintaminen kaikenlaisten muiden haitallisten tietojen kanssa mutta myös säilyttämään muutosten koskemattomuus ja jäljitettävyys. Hajautettu tilikirja mahdollistaa esineiden internetin laitteiden tunnistamisen, todentamisen sekä turvallisen ja virheettömän tietojensiirron. Esineiden internetin antureita voidaan käyttää tietojen vaihtamiseen lohkoketjun kautta kolmansien osapuolien sijasta. Älykkäiden sopimusten käyttäminen mahdollistaa laitteiden autonomian sekä tietojen yksilöllisen identiteetin ja koskemattomuuden. Perustamis- ja toimintakustannukset vähenevät, koska välikäsiä ei ole. Lisäksi lohkoketjuteknologiaa käyttävät esineiden internetin laitteet tallentavat verkostoituneiden laitteiden historian, mikä on erittäin hyödyllistä ratkaistaessa mahdollisia ongelmia (4). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Lisäksi parhaillaan on kehitteillä avoimeen lähdekoodiin perustuvia hajautetun tilikirjan teknologioita tiedon ja arvon vaihtoon esineiden internetin laitteiden välillä. Ne eivät mahdollista tiedonlouhintaa, vaan käyttävät arkkitehtuuria, joka perustuu suunnatuksi asykliseksi verkoksi (directed acyclic graph, DAG) kutsuttuun matemaattiseen malliin, jonka avulla vältetään välityspalkkiot ja joka mahdollistaa sen, että verkon kapasiteetti kasvaa käyttäjien määrän lisääntyessä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lyhyesti sanottuna olemme sellaisen ilmiön edessä, jonka taloudellinen (5) ja sosiaalinen potentiaali on valtava, joka avaa merkittäviä mahdollisuuksia mutta johon liittyy myös huomattavia haasteita välillisine riskeineen, sillä kyseessä on ilmiö, joka on luonteeltaan monialainen ja horisontaalinen ja joka vaikuttaa yhtälailla yrityksiin, kuluttajiin, viranomaisiin kuin kansalaisiinkin. Tässä kysymyksessä tulisi noudattaa yhteistä lähestymistapaa, jossa kuitenkin samalla otetaan huomioon eri tilanteiden erityisluonne. Tässä yhteydessä on aiheellista todeta, että Yhdistyneiden kansakuntien arvioiden mukaan vuoteen 2020 mennessä verkkoon liitettyjä laitteita on 50 miljardia, ja esimerkiksi televisiot, jääkaapit, valvontakamerat ja ajoneuvot on varustettu kuluttajille tarkoitetuilla sovelluksilla. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Esineiden internetin sovellukset tarjoavat jo taloudellisia ja sosiaalisia etuja globalisoituneessa maailmassa. Niitä ovat esimerkiksi palvelut, joissa sosioekonominen tausta otetaan paremmin huomioon, lyhyemmät palautesyklit, etäkorjaukset, päätöksenteon tukeminen, resurssien parempi kohdentaminen ja palvelujen kauko-ohjaus. Asiaan liittyy kuitenkin monia hyvin arkaluontoisia näkökohtia, joista esimerkkeinä mainittakoon yksityisyyden suoja ja turvallisuus, tietojen epäsymmetria, transaktioiden avoimuus, monimutkaiset vastuusuhteet, tuotteiden ja järjestelmien käytön estäminen ja myös sellaisten hybridituotteiden lisääntyminen, jotka voivat vaikuttaa omistussuhteisiin ja saada kuluttajat tekemään etäsopimuksia, joiden seurauksena takeet ovat heikommat. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Suunnattomat oikeudelliset haasteet, joiden edessä EU ja sen jäsenvaltiot ovat, johtuvat siitä, että monet esineiden internetin erityispiirteet (huomattava monimutkaisuus ja suuri keskinäinen riippuvuus, autonomia, tietojen tuottamisen ja käsittelyn osatekijät ja avoin ulottuvuus) ovat yhteisiä muille uusille digitaaliteknologioille, kuten lohkoketjuille, 3D-tulostukselle ja pilvipalveluille. ETSK katsoo, että Euroopan komission yksiköiden valmisteluasiakirja (6) uusiin digitaaliteknologioihin liittyvästä vastuusta on lisäaskel oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Esineiden internetin hyötyjen maksimoiminen ja siihen liittyvien riskien minimoiminen tarkoittaa viime kädessä, että on tarjottava helposti saatavilla olevaa, selkeää, ytimekästä ja täsmällistä tietoa ja erityisesti edistettävä muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien digitaalista osallisuutta ja verkkoyhteyksiä suunnittelemalla täysin jäljitettäviä tuotteita ja palveluja, joihin sovelletaan yhdennettyjä luottamuksen, yksityisyyden suojan ja turvallisuuden vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.10

3.   Kuluttajien ja yritysten luottamus esineiden internetiin

| 3.1 | Esineiden internet on monimutkainen ekosysteemi, joka mahdollistaa eri valmistajien, jakelijoiden ja ohjelmistokehittäjien laitteiden yhteenliitettävyyden. Tämä voi johtaa ongelmiin määritettäessä vastuuta tilanteissa, joissa säännöksiä rikotaan tai joissa virheellisistä tuotteista tai kun kolmas osapuoli käyttää verkon kautta tuotteita asiattomiin tarkoituksiin aiheutuu aineellisia tai muita, myös kolmansiin osapuoliin – loppukäyttäjät pois luettuina – tai järjestelmiin kohdistuvia vahinkoja. On jopa mahdollista, että monilla tuotteiden maailmanlaajuiseen arvoketjuun osallistuvista toimijoista ei ole riittävästi tietoa tai kokemusta verkkoon liitettyjen laitteiden turvallisuuteen tai tietosuojaan liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vastuukysymyksiin tarvitaankin uudenlainen lähestymistapa, jossa tavoitteena on varmistaa, että sekä kuluttajia että yrityksiä, jotka käyttävät esineiden internetin sovelluksia, suojataan ympäristössä, jossa asianmukaisesti konfiguroiduista tuotteista voi tulla viallisia tai luvattomasti asiattomiin tarkoituksiin käytettäviä (esim. hakkerit) ja vaarallisia digitaalisten turvallisuushäiriöiden johdosta. Tällaisen ympäristön pitäisi mahdollistaa yleisesti tunnustettuja eettisiä periaatteita ja ihmisoikeuksia mahdollisesti loukkaavien automatisoitujen päätösten ennakoimisen, estämisen ja niiltä suojautumisen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti sekä tuotevastuusta vuonna 1985 annetun direktiivin soveltamisen tarkistamiseen (7) että vastuuta ja uusia teknologioita käsittelevän sidosryhmien asiantuntijaryhmän hiljattaiseen perustamiseen, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen tasapaino valmistajien ja kuluttajien intressien välillä. Uuden vastuuvelvollisuuskehyksen avulla on varmistettava selkeästi vastuun jäljitettävyys ja turvallisuus tuotteen arvoketjun kaikissa vaiheissa ja läpi koko tuotteen arvioidun elinkaaren. Tässä yhteydessä on otettava huomioon kestävyys uutena tekijänä, joka velvoittaa huolehtimaan siitä, että tuotetta voidaan päivittää, parantaa, käyttää uudelleen, korjata ja mukauttaa ja että se on siirrettävissä ja yhteensopiva. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Esineiden internetin osalta erityistä huomiota on myös kiinnitettävä siihen, että määritetään kaikkien toimijoiden vastuu tuotteen toimitusketjussa, mikä estää lainsäädännöllisten porsaanreikien syntymisen, kun mukana on samaan aikaan useita eri valmistajia ja jakelijoita. ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää määritellä selkeästi menettelytavat, joita kuluttajien on noudatettava kussakin tapauksessa, ja edistää samalla vaihtoehtoisia riitojenratkaisumekanismeja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK pitää erittäin tärkeänä tiedon antamista ennen sopimuksen tekoa, sopimuslausekkeiden avoimuutta sekä laitteiden käyttöohjeiden selkeyttä. Mahdolliset asiaan liittyvät riskit ja suojatoimenpiteet on tuotava selkeästi esille. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | On varmistettava laitteiden ja niiden ohjelmistojen yhteentoimivuus ja yhteensopivuus, jotta voidaan välttää ongelmia ja antaa kuluttajille mahdollisuus vertailla tarjoajia. ETSK korostaa, että tällä tekijällä on myös keskeinen merkitys suurten yritysten ja pk-yritysten välisten tasapuolisten toimintaedellytysten luomisessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK vaatii verkon neutraaliuden kunnioittamista ja kehottaa komissiota seuraamaan tarkkaan markkinakäyttäytymistä. |
| --- | --- |

3.7

4.   Kuluttajien yksityisyyden suoja esineiden internetissä

| 4.1 | Kuluttajien mahdollisuuksia valvoa henkilötietojaan ja yksityisyyden suojaa koskevia mieltymyksiään on parannettu uudella yleisellä tietosuoja-asetuksella (8). Laitteen käyttäjän on voitava valvoa sitä, miten tuotettuja tietoja käytetään ja kenellä on niihin pääsy, sillä tietojen moninaisuus sekä niiden kertyminen ja yhteydet muihin tietoihin ovat vakava riski yksityisyyden suojan kannalta esineiden internetin ekosysteemissä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On syytä kiinnittää huomiota vaikutukseen, joka erilaisilla tuotteilla, palveluilla tai tahoilla voi olla yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan, kun tiedot siirtyvät autonomisesti niiden yhteenliitettävyyden ansiosta. Niin ikään käsiteltäessä tai muokattaessa tietoja uudelleen alun perin vaarattomia tietoja käyttäen on mahdollista laatia selkeä kuva yksittäisten henkilöiden tottumuksista, sijainnista, kiinnostuksen kohteista ja mieltymyksistä, mikä tekee käyttäjäprofiiliin pääsystä ja sen jäljittämisestä helpompaa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lakisääteisin takein on varmistettava, että käyttäjät voivat täysimääräisesti käyttää oikeuttaan yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan ilman minkäänlaisia rajoituksia. Näin vältetään mahdolliset kielteiset vaikutukset, kuten syrjivät käytännöt, tunkeileva mainonta, yksityisyyden menetys ja turvallisuuden vaarantuminen. Kuluttajilla on puolestaan oltava tietoa tietojensa taloudellisesta arvosta, ja heidän on varattava itselleen oikeus niiden jakamiseen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti yritysten ja sääntelyviranomaisten on säännöllisesti tarkasteltava henkilötietojen keräämisen laajuutta ja arvioita siitä, missä määrin käsitellyt tiedot ovat oikeasuhteisia ja välttämättömiä palvelun tarjoamisen kannalta. Yksityisyyden suojaan liittyviä eri näkökohtia ja vaikutuksia on arvioitava verkkoon liitettävän laitteen ideoimisen, suunnittelun ja kehittelyn kaikissa vaiheissa sekä verkko-ekosysteemissä, jossa se toimii (sisäänrakennettu yksityisyyden suoja). Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan ja oletusarvoisen yksityisyyden suojan periaatteet onkin pantava johdonmukaisesti täytäntöön esineiden internetissä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kaikki verkkoon liitetyt tuotteet on näin ollen konfiguroitava sellaisen ennalta määritetyn mallin mukaisesti, joka perustuu mahdollisimman korkeaan (sisäänrakennetun ja oletusarvoisen) yksityisyyden suojan tasoon, jotta estetään käyttäjien käyttäytymisen ja toimien ei-toivottu jäljittäminen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kuluttajilla on oltava kaikissa tapauksissa luotettavat tiedot siitä, mitä tietoja kerätään, kenellä on niihin pääsy ja mihin tarkoitukseen niitä käytetään, niin kauan kuin yhteys tuotteeseen tai palveluun säilyy aktiivisena. Kuluttajien on myös tunnettava sovellettavat tietosuojakäytännöt, ja heidän on tiedettävä, vaikuttavatko käytettävät algoritmit palvelun laatuun, hintaan tai saatavuuteen. |
| --- | --- |

4.6

5.   Kuluttajien ja yritysten turvallisuus esineiden internetissä

| 5.1 | Esineiden internetin ekosysteemille ominainen laitteiden yhteenliitettävyys voi kannustaa kehittämään laittomia tai epätoivottuja teknisiä käytäntöjä, minkä seurauksena esineiden internetin ekosysteemissä voidaan hyödyntää nopeasti leviäviä haavoittuvuuksia. Turvallisuuden suhteen on näin ollen sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa järjestelmän kaikki osatekijät. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tuotteiden tarjonta ja kyberturvallisuuteen liittyvät päivitykset on perusteltava, ja niiden on katettava paitsi yksittäiset laitteet myös turvallisuusriskit, jotka johtuvat yhteenliitettävyydestä esineiden internetin muiden laitteiden kanssa. Turvallisuuden laatustandardeja ei tule kuitenkaan heikentää näiden laitteiden lukumäärän johdosta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ehdotus asetukseksi EU:n kyberturvallisuusvirastosta (9) sisältää tieto- ja viestintätekniikkaa koskevan sertifiointikehyksen, joka mahdollistaa erityyppisten tuotteiden – esineiden internetin tuotteet mukaan luettuina – turvallisuutta ja merkintöjä koskevien vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien määrittelemisen. ETSK pitää tätä toimenpidettä tervetulleena, mutta on samalla huolissaan siitä, että se ei ole pakollinen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kyberturvallisuustoimenpiteiden tulisi kattaa kaikenlaisesta haavoittuvuudesta ja erityisesti hakkeroinnista, luvattomasta pääsystä tai väärinkäytöstä johtuvat riskit sekä maksutapoihin ja talouspetoksiin liittyvät riskit. Tältä osin ETSK kannattaa vastuuta ja uusia teknologioita käsittelevälle sidosryhmien asiantuntijaryhmälle annettuja toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | On myös kiinnitettävä huomiota yksittäisten käyttäjien turvallisuuteen, kun kyse on riskeistä, jotka liittyvät lähietäisyydellä tapahtuvaan käyttöön, jaettuun taajuuskaistaan, sähkömagneettisille kentille altistumiseen sekä elintärkeiden toimintojen ylläpitämiseen tarkoitetuille verkkoon liitetyille laitteille mahdollisesti aiheutettuihin häiriöihin. ETSK kannattaa sitä, että toteutetaan valvontatoimia ja ryhdytään ennaltaehkäiseviin markkinoiltapoistojärjestelyihin, jotta vältetään kuluttajien terveyteen ja turvallisuuteen tai heidän henkilökohtaisiin ja taloudellisiin intresseihin kohdistuvat riskit. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Yritysten on otettava käyttöön sisäänrakennetun ja oletusarvoisen turvallisuuden kaltaisia parhaiden käytäntöjen mukaisia standardeja ja hyväksyttävä ulkopuoliset, riippumattomat arvioinnit. Yritykset on velvoitettava ilmoittamaan turvallisuushäiriö- tai tietoturvaloukkaustapauksista sekä tiedottamaan tällöin vahinkoja koskevasta vastuusta ja lainsäädännön noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Yritysten on tarjottava kuluttajille yksinkertaisia, helposti saatavilla olevia tietoja, joiden avulla he voivat tehdä asianmukaisia päätöksiä ja omaksua turvallisia käytäntöjä, ja annettava heidän käyttöönsä tarvittavat turvallisuuspäivitykset tuotteen koko elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Esineiden internetin verkkoihin liittyvien johdonmukaisten sääntöjen puute on korjattava. On otettava käyttöön kehittyneitä laajakaista- ja uuden sukupolven teknologioita nykyisen infrastruktuurin parantamiseksi. |
| --- | --- |

5.8

6.   Ehdotuksia julkisen politiikan puitteissa toteutettaviksi toimiksi (10)

| 6.1 | Euroopan unionin eri alueilla toimivaltaansa käyttävien julkisten viranomaisten on osallistuttava aktiivisesti esineiden internetiä koskevien toimintapolitiikkojen ja toimintasuunnitelmien kehittämiseen, jotta saavutetaan tasapaino eri sidosryhmien intressien välillä ja jotta voidaan ennakoida ja estää mahdolliset haittavaikutukset. ETSK ehdottaa seuraavaa: |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Luodaan testausympäristöjä, toisin sanoen fyysisiä ympäristöjä, klustereita jne. kokeiluhankkeiden toteuttamista ja konseptin toimivuuden testaamista varten. Näissä ympäristöissä ei pitäisi pyrkiä testaamaan ainoastaan teknologioita vaan myös sääntelymalleja (11). |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Rahoitetaan teknologiainfrastruktuuria, joka mahdollistaa esineiden internetiin liittyvien innovatiivisten hankkeiden kehittämisen uuden Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Annetaan riippumattomille laitoksille ja virastoille tehtäväksi toimia esineiden internetiin liittyvien hankkeiden edistäjinä ja valvojina. ETSK suhtautuu myönteisesti kyberturvallisuudesta vuonna 2017 annetussa asetuksessa esitettyihin asiaankuuluviin toimenpiteisiin ja kehottaa komissiota edistämään tehokkaasti digitaalialan standardointiprosesseja asianmukaisin budjettivaroin (12). |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Edistetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöfoorumeita ja -kumppanuuksia ja otetaan tiedeyhteisö, teollisuus ja kuluttajat toimintaan mukaan. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Edistetään investointeja sellaisten paikallisten liiketoimintamallien kehittämiseen, joissa hyödynnetään esineiden internetin etuja ja joilla helpotetaan tietosuojan ja tietojen omistusoikeuden kaltaisten monimutkaisten näkökohtien käsittelyä. |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Kehitetään valmiuksia yritysmaailmassa yhteisvastuun edistämiseksi. Tulisi varmistaa, että turvallisuus sekä sisäänrakennettu ja oletusarvoinen yksityisyyden suoja otetaan tieto- ja viestintätekniikan tuotteissa ja palveluissa huomioon uudessa kyberturvallisuusasetuksessa esitetyn ”varmistamisvelvollisuuden” periaatteen mukaisesti. Tässä yhteydessä ETSK pitää tervetulleena suunniteltua käytännesääntöjen laatimista säännösten täydentämiseksi. |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.7 | Edistetään eurooppalaisia ja kansainvälisiä standardointialoitteita, jotta varmistetaan esineiden internetin järjestelmien olennaiset ominaisuudet, toisin sanoen luotettavuus, turvallisuus, saatavuus, kestävyys, ylläpidettävyys ja käyttö. Standardointi on erityisen tärkeää, jotta voidaan ottaa nopeasti käyttöön pitkälle digitalisoituja teollisia valmistusprosesseja. |
| --- | --- |

6.1.7

| 6.1.8 | Varmistetaan, että – erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevilla ja harvaan asutuilla alueilla asuvilla– käyttäjillä on kohtuuhintainen ja korkealaatuinen pääsy esineiden internetiin. |
| --- | --- |

6.1.8

| 6.1.9 | Edistetään valveuttamiskampanjoita ja koulutusohjelmia, jotta yritykset ja kuluttajat voivat ottaa esineiden internetin helpommin käyttöön mahdollistamalla tarvittavien valmiuksien ja taitojen hankkiminen (13). Tässä on kiinnitettävä erityistä huomiota heikossa asemassa oleviin ryhmiin ja monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

6.1.9

| 6.1.10 | Toteutetaan aloitteita koulutuksen alalla, jotta varmistetaan riittävät ennaltaehkäisevät toimenpiteet, kun otetaan huomioon, että lapset siirtyvät hyvin varhaisessa iässä digitaaliseen ympäristöön. |
| --- | --- |

6.1.10

| 6.1.11 | Käynnistetään diagnostisia analyysejä ja tutkimuksia esineiden internetin vaikutuksista uusien kestävien tuotanto- ja kulutusmallien kaltaisilla aloilla. |
| --- | --- |

6.1.11

| 6.1.12 | Varmistetaan vaihtoehtoisten tuomioistuimen ulkopuolisten (ADR) ja verkkovälitteisten riidanratkaisujärjestelmien (ODR) täysi hyödyntäminen ja tehokas käyttö. |
| --- | --- |

6.1.12

| 6.1.13 | Edistetään eurooppalaisen ryhmäkannejärjestelmän perustamista, sen soveltamista ja sen tehokasta toimintaa niin, että esineiden internetin käyttö voidaan lopettaa myös, jos se aiheuttaa kollektiivista haittaa tai vahinkoa, ja saada siitä korvausta, ”Kuluttajat vahvempaan asemaan” -aloitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.13

| 6.2 | ETSK kehottaa komissiota arvioimaan esineiden internetiin suoraan tai välillisesti liittyviä sääntöjä ja tarvittaessa parantamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. Tähän liittyen tulisi
  Kuluttajat vahvempaan asemaan
  -paketissa käsitellä myös yhteenliitettäviä laitteita, verkkoja ja niiden turvallisuutta sekä näihin laitteisiin liittyviä tietoja. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Lopuksi ETSK pitää erittäin tärkeänä ottaa käyttöön jäsenvaltioiden välisiä yhteistyö- ja koordinointimekanismeja suunniteltujen sääntöjen tehokasta ja yhdenmukaista soveltamista varten sekä niitä sopimuksia varten, joita Euroopan unionin on laadittava rajojensa ulkopuolella yritysten ja toimittajien toimipaikkojen takia, painottaen erityisesti parhaiden käytänteiden vaihtoa. Rajatylittäviä tietovirtoja koskevaa kansainvälistä politiikkaa on koordinoitava, jotta asianomaiset maat voivat vahvistaa yhtä korkean suojan tason kansallisessa lainsäädännössään sekä sisällön että menettelyjen osalta. |
| --- | --- |

6.3

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2005) 229 final.

1

(2)  COM(2016) 180 final.

2

(3)  Tekoäly ja sen vaikutukset (digitaalisia) sisämarkkinoita, tuotantoa, kulutusta, työllisyyttä ja yhteiskuntaa ajatellen (EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1).

3

(4)  Ks. Khwaja Shaik, Why blockchain and IoT are best friends, https://www.ibm.com/us-en/?lnk=m. Innovaatioita EU:n rahoitusalalla käsitellään lausunnossa EUVL C 246, 28.7.2017, s. 8.

4

Why blockchain and IoT are best friends

(5)  Digital McKinsey arvioi, että esineiden internetin potentiaalinen taloudellinen vaikutus on 3,9–11,1 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuosittain.

5

(6)  SWD(2018) 137 final.

6

(7)  COM(2018) 246 final.

7

(8)  Voimassa 25. toukokuuta 2018 alkaen.

8

(9)  Ks. COM(2017) 477 final.

9

(10)  Ks. Maailmanpankkiryhmä, Internet of things: The New Government-to-Business Platform.

10

Internet of things: The New Government-to-Business Platform

(11)  Ks. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated

11

(12)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 17

12

(13)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 36

13

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/14

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen arviointiin paremmin sopivat indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan panos”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2018/C 440/03)

| Esittelijä: | Brenda KING |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Thierry LIBAERT |

Esittelijä:

Brenda KING

Toinen esittelijä:

Thierry LIBAERT

| Komitean täysistunnon päätös | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava erityisjaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/2/3 |

Komitean täysistunnon päätös

15.2.2018

Oikeusperusta

työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava erityisjaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n toimielimet hyväksyivät YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n vuonna 2015, ja siitä asti ETSK on pyytänyt komissiota laatimaan EU:lle yleisen kestävän kehityksen strategian, joka sisältää konkreettiset tavoitteet, päämäärät ja toimet 17 kestävän kehityksen tavoitteen toteuttamiseksi. Siitä huolimatta, että EU:lla oli johtava rooli Agenda 2030 -toimintaohjelman hyväksymisessä ja että kestävän kehityksen tavoitteet heijastavat EU:n perusarvoja, joita ovat entistä suuremman sosiaalisen, poliittisen, taloudellisen ja ympäristöä koskevan sopusoinnun edistäminen, Euroopan komissio ei ole kehittänyt yleistä strategiaa. Vuoden 2018 loppuun mennessä julkaistava pohdinta-asiakirja ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030” tarjoaa mahdollisuuden korostaa yleisen eurooppalaisen strategian hyväksymisen merkitystä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eurooppalaisen kestävän kehityksen strategian puuttuminen on riski Agenda 2030:n johdonmukaisen toimenpanon kannalta EU:ssa ja kansallisella tasolla. Kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen tähtäävissä lähestymistavoissa voi esiintyä poikkeavuuksia, sillä useat jäsenvaltiot ovat jo valmistelemassa kansallisia kestävän kehityksen strategioitaan, eikä eurooppalaista strategista kehystä tai täytäntöönpanoa koskevia yhteisiä suuntaviivoja ole olemassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Eurostatin ensimmäiseen vuotuiseen kestävän kehityksen tavoitteiden seurantakertomukseen vuodelta 2017 (1), joka perustuu 100 indikaattoriin ja jossa käytetään tiukkoja tietoperusteita. ETSK on kuitenkin havainnut Eurostatin nykyisissä indikaattoreissa puutteita, jotka tulisi ottaa huomioon Eurostatin tulevissa vuotuisissa kestävän kehityksen tavoitteiden seurantakertomuksissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toivoo indikaattoreita, jotka antavat perustan toimintapolitiikkojen suunnittelulle ja muotoilemiselle. Nykyisillä indikaattoreilla ei pystytä mittamaan sitä, kuinka kaukana ollaan tavoitteiden saavuttamisesta, tai laatimaan asianmukaista edistymiskertomusta. Kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen on määriteltävä erityiset EU:n poliittiset tavoitteet, ja niiden saavuttamista on pystyttävä seuraamaan indikaattoreiden avulla. Niin kauan kuin erityisiä EU:n poliittisia tavoitteita ei ole asetettu, EU voisi arvioida kansallisia tuloksia parhaaseen ja keskimääräiseen tulokseen verraten. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK näkee myös tiettyjä teknisiä rajoituksia, jotka on korjattava sen varmistamiseksi, että käytössä on parhaat indikaattorit. Esimerkiksi monialaisten indikaattoreiden käyttö ei riitä takaamaan tietoa tavoitteiden välisistä synergioista ja ristiriidoista. Myöskään heijastusvaikutuksia kumppanimaiden kestävään kehitykseen ja toimintalinjojen johdonmukaisuuden seurantaa tärkeiden ulko- ja sisäpoliittisten tavoitteiden välillä ei ole otettu täysimääräisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten on varmistettava, että ne soveltavat johdonmukaista indikaattorikehystä. Käytössä tulisi olla kattava ja integroitu indikaattorijärjestelmä sen takaamiseksi, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon seurantatoimet Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla ovat luotettavia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Eurostatilla ja kansallisilla tilastolaitoksilla on rajalliset taloudelliset ja henkilöresurssit uuden tiedon keräämiseksi, minkä vuoksi uusien ja paremmin kohdennettujen indikaattoreiden tuottaminen ei ole aina mahdollista. ETSK kehottaa varmistamaan asianmukaiset resurssit tämän merkittävän rajoitteen poistamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK:n mielestä kansalaisyhteiskunnan on osallistuttava merkittävällä tavalla indikaattoreiden määrittelemiseen ja sen arviointiin, miten EU edistyy tavoitteiden toteutumisessa. Kestävän kehityksen tavoitteiden monialaisuus edellyttää usean sidosryhmän yhdennettyä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittelee, että indikaattoreita täydennetään laadullisia näkökohtia käsittelevällä varjoraportilla, joka laaditaan tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotta kaikki sidosryhmät kokisivat kestävän kehityksen tavoitteet enemmän omaksi asiakseen. Laadulliset tiedot saattavat tuoda esille suuntauksia, joita ei havaittaisi pelkästään määrällisten indikaattoritietojen avulla. ETSK ehdottaa ottavansa toimekseen koordinoida täydentävän laaturaportin valmistelua. Lisäksi ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio järjestää yhdessä komitean kanssa kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevän eurooppalaisen huippukokouksen, jossa kaikki keskeiset sidosryhmät arvioivat yhdessä tilannetta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Johdonmukainen strateginen kehys edellyttää myös, että muiden EU-indikaattoreiden (esimerkiksi sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun sisältyvien indikaattoreiden ja eurooppalaisten biologisen monimuotoisuuden indikaattoreiden) on oltava yhteensopivia Agenda 2030:n kehyksen kanssa. Yleisen strategian tulisi tarjota tällaisen yleiskuvan kestävän kehityksen tavoitteiden, EU:n politiikkojen ja eri indikaattorijoukkojen yhteyksistä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa mukauttamaan EU:n nykyistä hallintojärjestelmää palvelemaan Agenda 2030:n täytäntöönpanoa. EU:n yleinen kestävän kehityksen strategia, joka noudattaisi täysin Agenda 2030:tä, takaisi kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämisen osaksi EU:n kaikkia toimintapolitiikkoja ja tarjoaisi kehyksen kestävän kehityksen tavoitteiden EU:n ja kansallisen tason täytäntöönpanon koordinoinnille ja seurannalle. Esimerkiksi EU:n ohjausjaksokoneiston tulisi seurata kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa ja osallistua siihen. Lisäksi EU:n toimintapolitiikkojen laatimista ja arviointia (esimerkiksi paremman sääntelyn agenda) olisi mukautettava siten, että kestävän kehityksen tavoitteet sisällytetään täysimääräisesti poliittiseen sykliin. Kaikille lainsäädäntöä ja politiikkoja koskeville ehdotuksille tulisi tehdä kestävyysperiaatetesti, jolla arvioidaan odotetut vaikutukset kestävän kehityksen tavoitteisiin ja jonka perusteella päätetään ehdotuksen asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suosittelee, että yksi komission varapuheenjohtajista vastaisi kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämisestä kaikkiin EU:n politiikkoihin ja että hänelle annettaisiin tätä varten käyttöön oma työryhmä ja budjetti ja luotaisiin yhteistyörakenne kaikkien komissaarien ja komission yksiköiden kanssa. Lisäksi Euroopan komission puheenjohtajan olisi esiteltävä saavutettua edistymistä ja määriteltävä tarvittavat lisätoimet kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöön panemiseksi unionin tilasta pitämässään vuotuisessa puheessa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa myös sopimaan EU:n talousarviosta, jossa keskeiseksi tavoitteeksi asetetaan kestävä kehitys. ETSK muistuttaa, että lopullinen vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys osoittaa sen, voiko EU saavuttaa Agenda 2030 -toimintaohjelmaa koskevat sitoumuksensa. Komission toukokuussa 2018 antaman ehdotuksen suunta on oikea, mutta siinä hukataan viime kädessä tilaisuus tehdä Agenda 2030:stä Euroopan unionin toimintasuunnitelman painopiste. |
| --- | --- |

1.13

2.   EU:n strategian puuttuminen

| 2.1 | EU:n tulisi sitoutua entistä vahvemmin johtavaan rooliinsa kestävän kehityksen varmistamisessa ja edistämisessä. YK:n Agenda 2030 on itse asiassa täysin yhdenmukainen Euroopan unionin perustavoitteen kanssa, joka on entistä suuremman sosiaalisen, poliittisen, taloudellisen ja ympäristöä koskevan sopusoinnun edistäminen Euroopan sisällä ja ympäri maailman. Vaikka EU ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet globaalin Agendan, Eurooppa on kuitenkin jäänyt jälkeen. Tähän mennessä EU ja osa jäsenvaltioista ei ole vielä pannut täytäntöön kestävän kehityksen strategiaa tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa todetaan kestävän kehityksen osalta seuraavaa: ”Unioni – – kansainvälisissä suhteissaan – – edistää osaltaan – – maapallon kestävää kehitystä – –.” Vaikka EU:n eri toimintapolitiikoissa, kuten teollisuus-, liikenne- ja energiapolitiikoissa, on joitakin kestävyysperiaatteisiin liittyviä kasvavia osa-alueita, kunnianhimo ja rahoitus ovat edelleen puutteellisia. Kaiken kaikkiaan ETSK pitää valitettavana ilmeistä strategian ja toimintalinjojen johdonmukaisuuden puuttumista sekä puutteellista integrointia yleiseen EU:n politiikan koordinointiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on ainoa EU:n tason toimielin, joka on asettanut kestävän kehityksen keskeiseksi painopistealueeksi. Euroopan parlamentilla ei ole käytössään rakennetta kestävän kehityksen käsittelemiseksi, vaikka eräät poliittiset ryhmät sisällyttävät Agenda 2030:n toukokuun 2019 Euroopan parlamentin vaalien poliittisiin painopisteisiinsä. Euroopan komissio on perustanut sidosryhmäfoorumin kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa varten, mikä on askel oikeaan suuntaan, mutta ei ole selvää, jatkuuko foorumin toiminta nykyisen komission jälkeen. Lisäksi ETSK on ajanut kunnianhimoisempaa ja laajempaa kansalaisyhteiskunnan foorumia kuin lopulta toteutettu foorumi (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jäsenvaltiotasolla on eroja kestävän kehityksen tavoitteita koskevan suunnittelun ja toteutuksen suhteen (3). Osa jäsenvaltioista on jo hyväksynyt kattavat kansalliset kestävän kehityksen strategiat, ja joissakin tapauksissa alue- ja paikallisviranomaiset ja asianomaiset sidosryhmät toteuttavat myös kestävän kehityksen tavoitteita koskevia aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi. Eurooppalaisen kehyksen puuttumisen vuoksi on olemassa riski kansallisten lähestymistapojen epäjohdonmukaisuudesta. ETSK kehottaa sisällyttämään kestävän kehityksen kansallisiin toimintapolitiikkoihin ja ottamaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan täysimääräisesti mukaan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon EU:n yleisen strategian mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

3.   Tulevaisuudennäkymät

| 3.1 | Komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ilmoitti 13. syyskuuta 2017, että vuoden 2018 talvena julkaistaan pohdinta-asiakirja ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä” YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jatkotoimista. Komissio ottaa valmisteluvaiheessa huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden sidosryhmäfoorumin jäsenten näkemykset. Foorumin jäsenet esittävät ehdotuksia EU:n hallinnon parantamiseksi kestävän kehityksen tavoitteiden kannalta (esimerkiksi yleisen strategian hyväksyminen) sekä poliittisia suosituksia ja ehdotuksia siitä, miten EU:n välineistöä olisi kehitettävä politiikkojen koordinoinnin, seurannan ja tilivelvollisuuden osalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon kuuluu taloudellisia, sosiaalisia, poliittisia ja ympäristöön liittyviä päämääriä, jotka edellyttävät perustavaa laatua olevia muutoksia Euroopan yhteiskunnissa ja EU:n toimielimissä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ennen vuonna 2019 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja Euroopan tulevaisuudesta käytävillä keskusteluilla on ratkaisevan tärkeä merkitys kestävää kehitystä koskevan tietoisuuden lisäämiselle kansalaisten keskuudessa. Euroopan poliittisten puolueiden on ilmaistava avoimesti kantansa ja käsiteltävä kestävää kehitystä vaaliohjelmissaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lisäksi ETSK katsoo, että vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalien jälkeisen Euroopan komission ja uuden Euroopan parlamentin olisi otettava painopisteekseen parantaa kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämistä kaikkiin EU:n politiikkoihin. ETSK kehottaa painokkaasti Euroopan parlamenttia vahvistamaan valmiuksiaan seurata ja valvoa kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisessa tapahtuvaa edistymistä ja ottamaan vastuun tavoitteista. Komission osalta suositellaan kestävän kehityksen tavoitteista vastaavan varapuheenjohtajan johtoaseman vahvistamista sekä pääosastojen toimialojen uudelleenorganisointia sen selventämiseksi, kuka on vastuussa mistäkin kestävän kehityksen tavoitteesta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lopullinen päätös vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä osoittaa sen, voiko EU saavuttaa Agenda 2030 -toimintaohjelmaa koskevat sitoumuksensa. Monivuotinen rahoituskehys on ratkaisevan tärkeässä asemassa kestävän kehityksen tavoitteiden huomioon ottamisen varmistamisessa. Euroopan komission toukokuussa 2018 julkaiseman ehdotuksen suunta on oikea, mutta siinä hukataan mahdollisuus tehdä Agenda 2030 -toimintaohjelmasta Euroopan unionin toimintasuunnitelman painopiste. Ehdotetun ilmastotoimien valtavirtaistamistavoitteen rajoitetun vahvistamisen lisäksi uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi osoitettava asiaankuuluvat taloudelliset resurssit kestävää kehitystä varten sekä varmistettava, ettei mikään rahoituspäätös heikennä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa. Kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanijoille, kuten jäsenvaltioille, paikallisviranomaisille, yrityksille ja valtiovallasta riippumattomille organisaatioille, on tarjottava rahoitusta innovatiivisiin ja mittakaavaltaan laajentamiskelpoisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU on keskellä suurta poliittista ja institutionaalista kriisiä, ja sillä on edessään haasteita, kuten sosiaalinen eriarvoisuuden kasvu, ympäristöongelmat sekä kansalaisten luottamuksen mureneminen valtiovaltaan ja EU:ta kohtaan (4). Tilanteen ratkaisemiseksi EU:n on luotava uusi narratiivi, jonka avulla voidaan tarjota konkreettisia ratkaisuja yhteiskuntiemme nykyisiin haasteisiin. Euroopan tulevaisuudesta käytävien keskusteluiden tulisi vaikuttaa tähän uuteen narratiiviin, ja siinä tulisi ottaa huomioon Agenda 2030 ja Euroopan kuudes skenaario (5), jotta EU:sta tulisi kestävyyttä edistävä voima. Euroopan valtioiden päämiehiltä vaaditaan suurempaa johtajuutta; heidän on nostettava kestävän kehityksen tavoitteet keskeiseksi osaksi poliittista keskustelua ja Eurooppaa koskevaa visiotaan. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Agenda 2030 pohjautuu Euroopan keskeisiin arvoihin eli demokratiaan ja osallistumiseen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, yhteisvastuullisuuteen ja kestävyyteen sekä oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen Euroopassa ja muualla maailmassa. Uuden kestävää kehitystä koskevan narratiivin tulisi antaa kansalaisille käsitys siitä, miten julkishallinto ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta aikovat vastata kansalaisten toiveisiin taloudellisesta ja sosiaalisesta sekä ympäristön hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

3.7

4.   Indikaattorit

| 4.1 | ETSK katsoo, että EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskeviin indikaattoreihin sovellettavan tarkastelutavan on ulotuttava pelkkää arvioimista pidemmälle edistämällä toimintapolitiikkojen laatimista ja muotoilemista sen sijaan, että ne olisivat vain pelkkiä raportoinnin välineitä. Indikaattoreiden tulisi auttaa EU:n poliittisia päätöksentekijöitä määrittelemään tulevia toimintapolitiikkoja ja suunnittelemaan parempia tapoja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Indikaattoreiden on myös autettava poliittisia päätöksentekijöitä tunnistamaan poikkeavuuksia edistymisessä kohti tavoitteiden saavuttamista ja toteuttamaan ajoissa tarvittavia politiikan muutoksia, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK:n mielestä Eurostatin vuonna 2017 julkaisema EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskeva seurantakertomus on hyvä alku, mutta parantamisen varaa on. Sitä on kehitettävä parantamalla indikaattoreita. Nykyinen menetelmä arvioida edistystä (eli prosentin muutos parempaan) ilman EU:n määrällisiä tavoitteita on mahdollisesti harhaanjohtava, sillä – toisin kuin muut raportit – se ei anna tietoa siitä, kuinka kaukana kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta ollaan. Esimerkiksi, vaikka Eurostat päättelee, että Euroopassa ollaan edistymässä merkittävästi kestävän kehityksen tavoitteen 12 suhteen (6), muut lähteet, kuten OECD, tulevat toisiin tuloksiin (7). Seurantakertomuksessa on tehtävä paremmin selväksi toimintaohjelman yhtenäinen luonne, sillä toimien on vahvistettava jokaista tavoitetta heikentämättä yhtäkään niistä. Vaikka monialaisten indikaattoreiden käyttö onkin arvokasta, se ei riitä takaamaan tietoa tavoitteiden välisistä synergioista ja ristiriidoista. Lisäksi kertomuksessa on arvioitava heijastusvaikutukset kumppanimaiden kestävään kehitykseen ja seurattava toimintalinjojen johdonmukaisuutta tärkeiden ulko- ja sisäpoliittisten tavoitteiden välillä. Indikaattoreiden avulla olisi myös voitava vertailla Euroopan maita ja tunnistaa eroja jäsenvaltioiden täytäntöönpanossa. Niitä tulisi ajantasaistaa säännöllisesti, jotta ne perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen osaamiseen, tietämykseen ja dataan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jotta käytössä olisi johdonmukainen indikaattorijoukko, joka tarjoaa selkeän kuvan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta EU:n tasolla, on ratkaisevan tärkeää luoda kokonaisvaltainen indikaattorijärjestelmä, joka kattaa eurooppalaisen ja kansallisen tason. EU-tasolla nykyisin eri politiikan aloilla käytetyt indikaattorit on ensin harmonisoitava EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskevien indikaattoreiden kanssa tai ainakin kytkettävä niihin. Esimerkiksi merkitykselliset indikaattorit, kuten sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu ja eurooppalaisten biologisen monimuotoisuuden indikaattorit on kytkettävä EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskeviin indikaattoreihin, ja niiden suhde on määriteltävä selkeästi. Toiseksi kansallisissa kestävän kehityksen strategioissa tulisi käyttää samoja tai ainakin vastaavia indikaattoreita kuin EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskevat indikaattorit. Muussa tapauksessa on olemassa suuri riski siitä, että jäsenvaltioiden lähestymistavat eivät ole keskenään johdonmukaisia. Kolmanneksi EU:n on varmistettava kattava raportointiprosessi YK:n kestävän kehityksen korkean tason poliittiselle foorumille. Euroopan komission tulisi pystyä tarjoamaan selkeän kuvan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta EU-tasolla ja kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että indikaattoreiden määrittelemisprosessiin liittyvät tietyt rajoitukset on ratkaistava. Eurostatilla ja kansallisilla tilastolaitoksilla on rajalliset taloudelliset ja henkilöresurssit uuden tiedon keräämiseksi, minkä vuoksi uusien ja paremmin kohdennettujen indikaattoreiden tuottaminen ei ole aina mahdollista. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan vuonna 2017 Euroopan parlamentille antaman vuosikertomuksen mukaan EU:n tilastojärjestelmän kustannukset ovat 0,02 prosenttia BKT:stä. Budjettileikkausten yhteydessä tehtyjen henkilöstöresurssien leikkausten jälkeen henkilöstömäärä ei ole palannut talouskriisiä edeltäneelle tasolle (8). Indikaattoreiden parantamiseksi etusijalle on asetettava kestävyysindikaattoreiden kehittäminen ja Eurostatille ja kansallisille tilastolaitoksille on osoitettava asianmukaiset määrärahat kestävyysindikaattoreita varten kestävän kehityksen tavoitteen 17 mukaisesti. Tämä mahdollistaisi sellaisten uusien indikaattoreiden lisäämisen, jotka voisivat edellyttää lisätietojen keräämistä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on havainnut Eurostatin nykyisissä indikaattoreissa puutteita, jotka on korjattava. Ihanteellista olisi, jos tämä tehtäisiin siihen mennessä, kun Eurostat julkaisee vuoden 2018 seurantakertomuksen kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen edistymisestä. Parannettavaa on seuraavilla aloilla:






  — | objektiivisempi visuaalinen tapa esitellä kokonaistulokset, jotta voidaan välttää virheellinen käsitys, jonka mukaan Euroopassa olisi enimmäkseen edistytty kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, mikä on vastoin muissa laadullisissa tai temaattisissa tutkimuksissa saatuja tuloksia sekä kansalaisten käsitystä asiasta |
| --- | --- | --- |

4.5

—

objektiivisempi visuaalinen tapa esitellä kokonaistulokset, jotta voidaan välttää virheellinen käsitys, jonka mukaan Euroopassa olisi enimmäkseen edistytty kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, mikä on vastoin muissa laadullisissa tai temaattisissa tutkimuksissa saatuja tuloksia sekä kansalaisten käsitystä asiasta

| — | lisähuomion kiinnittäminen Euroopan unionin nykyisen kehitysmallin heijastusvaikutuksiin, esimerkiksi tukeutumalla Eurostatin olemassa olevaan jalanjälkityöhön, sekä unionin kumppanimailleen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa antamaan tukeen |
| --- | --- |

—

lisähuomion kiinnittäminen Euroopan unionin nykyisen kehitysmallin heijastusvaikutuksiin, esimerkiksi tukeutumalla Eurostatin olemassa olevaan jalanjälkityöhön, sekä unionin kumppanimailleen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa antamaan tukeen

| — | innovatiivisempi toimintatapa kestävän kehityksen tavoitteiden toimintaohjelman jakamattomuuden käsittämiseksi; tämän toimintatavan ei tulisi perustua yksinomaan monialaisiin indikaattoreihin, joiden avulla yksin ei voida osoittaa kestävyyden eri ulottuvuuksien välistä epätasapainoa ja ristiriitaisuutta ja asianmukaisen kehyksen puuttumista toimintalinjojen johdonmukaisuuden arvioimiseksi |
| --- | --- |

—

innovatiivisempi toimintatapa kestävän kehityksen tavoitteiden toimintaohjelman jakamattomuuden käsittämiseksi; tämän toimintatavan ei tulisi perustua yksinomaan monialaisiin indikaattoreihin, joiden avulla yksin ei voida osoittaa kestävyyden eri ulottuvuuksien välistä epätasapainoa ja ristiriitaisuutta ja asianmukaisen kehyksen puuttumista toimintalinjojen johdonmukaisuuden arvioimiseksi

| — | lisää tietoa yritysten, paikallisviranomaisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden saavuttamista tuloksista |
| --- | --- |

—

lisää tietoa yritysten, paikallisviranomaisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden saavuttamista tuloksista

| — | lisää tietoa jäsenvaltioiden saavuttamista tuloksista kestävän kehityksen tavoitteiden osalta, sillä keskiarvot antavat epätäydellisen kuvan; jäsenvaltiotason tietojen tarjoaminen on myös tärkeää, koska jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta eräiden kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen |
| --- | --- |

—

lisää tietoa jäsenvaltioiden saavuttamista tuloksista kestävän kehityksen tavoitteiden osalta, sillä keskiarvot antavat epätäydellisen kuvan; jäsenvaltiotason tietojen tarjoaminen on myös tärkeää, koska jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta eräiden kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen

| — | parempia tilivelvollisuusindikaattoreita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta tavoitteiden 16 (9) ja 17 (10) mukaisesti, esimerkiksi koskien kansalaisyhteiskunnalle varattua tilaa Euroopassa (11) ja innovatiivisia kumppanuuksia |
| --- | --- |

—

parempia tilivelvollisuusindikaattoreita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta tavoitteiden 16 (9) ja 17 (10) mukaisesti, esimerkiksi koskien kansalaisyhteiskunnalle varattua tilaa Euroopassa (11) ja innovatiivisia kumppanuuksia

| — | vahvempi menetelmä kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen edistymisen mittaamiseksi, kun eurooppalaista tavoitetta ei ole olemassa, esimerkiksi vertailemalla keskimääräisiä tuloksia EU:n jäsenvaltioiden parhaiden suoriutujien tai muista kansainvälisistä sitoumuksista tai olemassa olevasta tutkimuksesta johdettujen vastaavien tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

—

vahvempi menetelmä kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen edistymisen mittaamiseksi, kun eurooppalaista tavoitetta ei ole olemassa, esimerkiksi vertailemalla keskimääräisiä tuloksia EU:n jäsenvaltioiden parhaiden suoriutujien tai muista kansainvälisistä sitoumuksista tai olemassa olevasta tutkimuksesta johdettujen vastaavien tavoitteiden kanssa.

| 4.6 | Vaikka pitkäaikaiset sarjat ovat hyödyllisiä, indikaattoreita olisi tarkistettava ja parannettava uusien haasteiden määrittelemisen ja tieteellisen tietämyksen kehittymisen sekä uusien tietojen pohjalta. Eurostatin pyrkimykset ottaa mukaan uusia indikaattoreita vuonna 2018 ovat askel oikeaan suuntaan, mutta on ratkaisevan tärkeää esittää selkeästi prosessit ja aikataulut, jotka koskevat suunnitteilla olevien indikaattoreiden sisällyttämistä. Esimerkiksi Euroopan asunnottomuustoimijoiden kattojärjestö FEANTSAn ehdottamalle indikaattorille ”Asunnottomuuden laajuus EU:ssa”, joka tällä hetkellä on suunnitteilla, tulisi esittää toimintasuunnitelma ja aikataulu. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaa suhteessa Eurostatin vuosikertomukseen on vahvistettava. Eurostatin olisi kuultava enemmän kansalaisyhteiskuntaa indikaattoreiden määrittelemisessä sekä indikaattoreiden edistymistä koskevassa arvioinnissa. Yleisesti ottaen kansalaisyhteiskuntaa on kuultava tarpeeksi varhaisessa vaiheessa prosessia, jotta sen suositukset voidaan ottaa huomioon, ja Eurostatin on selitettävä, miksi kansalaisyhteiskunnan suositukset on otettu huomioon tai miksi niitä ei ole otettu huomioon. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Sillä, mitä seurataan ja mitä ei seurata, ja erityisesti indikaattoreiden muotoilulla ja valinnalla on huomattavaa poliittista merkitystä (12). Tämän vuoksi Eurostatin vuosikertomuksen valmistelumenettelyissä olisi annettava kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuus antaa panoksensa indikaattoreiden laadulliseen tulkintaan. Tähän tulisi liittää säännöllinen eurobarometriseuranta, jolla arvioidaan kansalaisten käsityksiä saavutetusta edistyksestä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK ymmärtää, että kansalaisyhteiskunnalla on rajalliset tilastolliset valmiudet esittää uusia indikaattoreita, jotka voivat täyttää Eurostatin tilastollista luotettavuutta koskevat vaatimukset. Kansalaisyhteiskunta pystyy kuitenkin määrittelemään hyödyllisiä indikaattoreita, jotka käyttävät muita lähteitä Eurostatin tietojen lisäksi. Esimerkki tästä ovat Sustainable Development Solutions Network -verkoston parhaillaan kehittämät indikaattorit. ETSK katsoo kuitenkin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioita on tuettava valmiuksien kehittämistä koskevilla toimenpiteillä, jotta varmistetaan, että ne kykenevät osallistumaan paremmin vuoropuheluun Eurostatin kanssa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kestävään kehitykseen perustuvan vahvan uuden narratiivin varmistamiseksi ETSK kehottaa parantamaan Euroopan komission ja Eurostatin tapaa viestiä kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen edistymisestä. Eurostatin kertomus ei ole täysin lukijaystävällinen eikä siitä ole tiedotettu laajasti, minkä vuoksi on tutkittava uusia tapoja lisätä tietoisuutta kertomuksesta erikoistumattoman yleisön ja kansalaisten keskuudessa. Myös muita tutkimus- ja viestintätuotteita tulisi harkita osana kunnianhimoista valistusstrategiaa. Esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan seurantaa koskevan osuuden lisääminen kestävän kehityksen tavoitteita koskevalle Eurostatin verkkosivulle mahdollistaisi vuorovaikutteisen yhteisvastuun tavoitteiden seurannassa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK myöntää, että Eurostatin vuosikertomus ei sisällä eikä voikaan sisältää laadullista tietoa. Tämän puutteen korjaamiseksi (sekä kansalaisyhteiskunnan osallistumisen parantamiseksi) ETSK ehdottaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon seurantaa täydennetään erillisellä laadullisia näkökohtia käsittelevällä varjoraportilla, joka laaditaan tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa. Varjoraportissa tulisi keskittyä a) Eurostatin kertomuksen pohdintaan ja analysointiin, b) Eurostatin kertomuksen täydentämiseen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimittamilla laadullisilla tiedoilla sekä c) esittämään järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tulkinta edistymisestä kohti kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa. ETSK laatii parhaillaan tutkimusta kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kestävän kehityksen tavoitteiden seurantaan (ja se on tarkoitus saada valmiiksi marraskuuhun 2018 mennessä). Tutkimuksessa keskitytään erityisesti tarkastelemaan ja ehdottamaan metodologista lähestymistapaa tälle Eurostatin vuosikertomusta täydentävälle raportille. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Tilivelvollisuus on keskeisessä asemassa kestävän kehityksen tavoitteiden toimintaohjelmassa. Kestävän kehityksen tavoitteita koskevaa kunnianhimoista strategiaa on täydennettävä vahvalla tilivelvollisuuden kehyksellä, jossa järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen tehtävä. Tämä edellyttää kansalaisten tietoisuuden lisäämistä koko unionin alueella sekä mielipidekyselyjen ja muiden kansalaispalautemekanismien käyttöä. Tähän liittyen Euroopan komission tulisi (yhteistyössä ETSK:n kanssa) järjestää kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevä huippukokous, jossa tehtäisiin vuotuinen tilannearviointi jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, kansalaisyhteiskunnan, yritysten ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja sitouduttaisiin osallistavaan ja säännölliseen vuoropuheluun sidosryhmien kanssa. Lisäksi olisi edistettävä hyvien käytäntöjen vaihtamista kansalaisyhteiskunnan osallistamisesta kestävän kehityksen tavoitteiden arviointiin. ETSK:lla voisi olla keskeinen rooli kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemisessa, kun ne vaihtavat tällaisia kokemuksia, luovat synergiaa, lisäävät tietämystä ja tietoisuutta sekä edistävät yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.12

5.   Kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen osaksi EU:n hallintotapaa

| 5.1 | EU:n nykyistä hallintojärjestelmää tulisi mukauttaa niin, että se palvelee Agenda 2030:n täytäntöönpanoa. Tämän saavuttamiseksi kaikkien EU:n toimielinten tulisi ryhtyä toimiin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävän työn koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euroopan komission varapuheenjohtajan johtoasemasta huolimatta on selvää, että sitoutuminen asiaan on vähäistä monissa komission yksiköissä, mikä hidastaa edistymistä. Sama pätee Euroopan parlamenttiin, jonka on luotava valiokuntiinsa uskottava prosessi kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta käytävää keskustelua varten. Lisäksi Eurooppa-neuvostoon perustetun tervetulleen kestävän kehityksen tavoitteiden työryhmän on varmistettava kestävän kehityksen tavoitteiden asianmukainen sisällyttäminen osaksi kaikkia Eurooppa-neuvostossa käsiteltäviä asioita, kuten YMP:n tulevaisuutta, koheesiopolitiikkaa, liikennepolitiikkaa (13), ulkosuhteita (14) ja seuraavaa monivuotista rahoituskehystä 2021–2027. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tulevalla EU:n yleisellä kestävän kehityksen strategialla tulisi olla keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämisessä osaksi EU:n kaikkia toimintapolitiikkoja, ja sen tulisi tarjota kehys kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvälle EU:n koordinoinnille ja seurannalle sekä kansalliselle täytäntöönpanolle. Kuten edellä on mainittu, strategiassa olisi määriteltävä tavoitteet, keinot niiden saavuttamiseksi ja yhtenäiset indikaattorit edistymisen seuraamiseksi. ETSK on yhtä mieltä neuvoston kanssa tarpeesta kehittää ”viiteindikaattorikehys” (15). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kuten edellä on mainittu, tähän viiteindikaattorikehykseen tulisi sisällyttää kaikki asianomaiset eurooppalaiset indikaattorit, joita nykyisin käytetään eri politiikan aloilla, ja sen tulisi määrittää olemassa olevien indikaattoreiden ja kestävän kehityksen tavoitteita koskevien indikaattoreiden väliset kytkökset. Euroopan komission tulisi esimerkiksi varmistaa sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun ja EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskevien indikaattoreiden täysimääräinen yhteensopivuus ja johdonmukaisuus. Tällä hetkellä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun 12 indikaattorista kahdeksan on sisällytetty kokonaan tai osittain EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden kokonaisuuteen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kestävän kehityksen tavoitteiden koordinointi ja seuranta olisi sisällytettävä osaksi talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, kuten ETSK on toistuvasti vaatinut (esimerkiksi asiakokonaisuuksiin NAT/693 (16), NAT/700 (17), SC/047 (18) ja SC/050 (19) kuuluvat ETSK:n lausunnot). Tähän tulisi sisältyä valvontaprosessi, jossa seurataan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanostrategioiden asianmukaisuutta jäsenvaltioiden tasolla. Jäsenvaltioiden viranomaisille tulisi toimittaa yhteiset suuntaviivat ja niiden noudattamista tulisi seurata, jotta kaikki pyrkimykset ovat yhdensuuntaisia. Lisäksi tulisi edistää parhaiden käytänteiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson soveltamisalaa tulisi laajentaa täysimääräisesti perinteisen taloudellisen ulottuvuuden ulkopuolelle, ja sosiaali- ja ympäristöulottuvuudet olisi sisällytettävä kaikilta osin yhtä tärkeinä tulevaan yleiseen kestävän kehityksen strategiaan. Maakohtaisten suositusten tulisi siis vastata kestävän kehityksen tavoitteita sekä eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan prosessin puitteissa maakohtaisissa raporteissa toteutettua analyysia. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Äskettäin luodun rakenneuudistusten tukiohjelman tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön institutionaalisia, rakenteellisia ja hallinnollisia uudistuksia. Rakenneuudistusten tukiohjelmalla odotetaan olevan tulevina vuosina merkittävä rooli. Kuten ETSK on jo korostanut (20) ja kuten Falkenbergin raportissa painotetaan (21), rakenneuudistusten tukiohjelmassa olisi varmistettava, että kaikki tuetut uudistukset ovat sopusoinnussa Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Jotta voidaan varmistaa, että kestävän kehityksen tavoitteet sisällytetään kaikkiin EU:n politiikkoihin, paremman sääntelyn agendaa on mukautettava asianmukaisesti, jotta taataan kattava ja kokonaisvaltainen lähestymistapa kestävän kehityksen tavoitteisiin nähden. ETSK katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteita koskeviin periaatteisiin olisi viitattava nimenomaisesti paremman sääntelyn suuntaviivoissa ja välineistössä. Lisäksi paremman sääntelyn menetelmät olisi tarkistettava sen varmistamiseksi, että niiden avulla kyetään arvioimaan pitkän aikavälin tavoitteita ja mittaamaan, kuinka kaukana kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta ollaan. Enemmän huomiota olisi kiinnitettävä myös toimintalinjojen johdonmukaisuuteen kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon työvälineenä käyttämällä esimerkiksi OECD:n laatimaa kehystä kestävää kehitystä tukevaa politiikkajohdonmukaisuutta varten. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Ehdottaessaan uusia lainsäädännöllisiä tai poliittisia aloitteita Euroopan komission olisi ilmoitettava selvästi, mitkä kestävän kehityksen tavoitteet ovat kyseessä, ja suoritettava kestävyystesti, jossa arvioidaan odotetut vaikutukset kestävän kehityksen tavoitteisiin (osana vaikutustenarviointiprosessia, jolla pyritään arvioimaan ehdotusten taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää ulottuvuutta). Lisäksi olisi määritettävä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon keskeisimmät ongelmat, jotka ehdotetulla politiikalla pyritään ratkaisemaan. Myös nykyisten EU:n toimintapolitiikkojen seurantaa ja arviointia olisi mukautettava, jotta voidaan mitata kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisessa tapahtunutta edistymistä ja suosittaa politiikan muuttamista suuntaan, jolla on suurempi vaikutus kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisen kannalta. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Kestävän kehityksen näkökulma olisi sisällytettävä myös sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan komission ohjelmaan (REFIT). REFIT-ohjelman avulla olisi varmistettava, että EU:n lainsäädännön yksinkertaistaminen ja ajan tasalle saattaminen on aina johdonmukaista ja edistää osaltaan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context. Vuoden 2017 painos.

1

Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” (EUVL C 345, 13.10.2017, s. 91).

2

ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävää kehitystä edistävä eurooppalainen kansalaisyhteiskuntafoorumi” (EUVL C 303, 19.8.2016, s. 73).

(3)  ETSK on kehittämässä kestävän kehityksen aloitteiden kansallisen tason kartoitusta. Jäsenvaltiokohtaiset tiivistelmät asetetaan saataville ETSK:n verkkosivulle.

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti kestäväpohjaisempaa eurooppalaista tulevaisuutta”, asiakokonaisuus SC/047 (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 44).

4

(5)  http://www.foeeurope.org/sites/default/files/other/2017/6th_scenario_future_of_europe.pdf

5

(6)  Kestävän kehityksen tavoite 12 Kestävä kulutus ja tuotanto.

6

(7)  Ks. esimerkiksi OECD. 2017. Measuring Distance to the SDG TARGETs: an assessment of where OECD countries stand.

7

Measuring Distance to the SDG TARGETs: an assessment of where OECD countries stand.

(8)  Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunnan vuosikertomus 2017, s. 25–26.

8

(9)  Kestävän kehityksen tavoite 16 Rauha, oikeudenmukaisuus ja vahvat instituutiot.

9

(10)  Kestävän kehityksen tavoite 17 Kumppanuus tavoitteiden saavuttamiseksi.

10

(11)  CIVICUSin tapaisiin olemassa oleviin menetelmiin tukeutuen. https://civicus.org/index.php/what-we-do/innovate/civicus-monitor

11

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi”, asiakokonaisuus NAT/700 (EUVL C 345, 13.10.2017, s. 91).

12

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Liikenteen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisessa sekä tästä aiheutuvat vaikutukset EU:n toimintapolitiikkaan” (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 9).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uudistettu AKT-kumppanuus”, asiakokonaisuus REX/485 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 76).

14

(15)  https://www.consilium.europa.eu/media/23989/st10370-en17.pdf

15

(16)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävä kehitys: EU:n sisä- ja ulkopolitiikkojen kartoitus”, asiakokonaisuus NAT/693 (EUVL C 487, 28.12.2016, s. 41).

16

(17)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi”, asiakokonaisuus NAT/700 (EUVL C 345, 13.10.2017, s. 91).

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti kestäväpohjaisempaa eurooppalaista tulevaisuutta”, asiakokonaisuus SC/047 (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 44).

18

(19)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2018”, asiakokonaisuus SC/050 (EUVL C 227, 28.6.2018, s. 95).

19

(20)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Rakenneuudistusten tukiohjelma”, asiakokonaisuus ECO/398 (EUVL C 177, 18.5.2016, s. 47).

20

(21)  Sustainability now!, EPSC Strategic Notes -sarja. Nro 18 (2016) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/rapport_kff.pdf

21

Sustainability now!

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan maaseutualueiden panos kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen 2018: kestävyyden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden yhteenkuuluvuuden varmistaminen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2018/C 440/04)

| Esittelijä: | Tom JONES |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tom JONES

| Komitean täysistunnon päätös | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava erityisjaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 201/2/7 |

Komitean täysistunnon päätös

15.2.2018

Oikeusperusta

työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava erityisjaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

201/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät

| 1.1 | ETSK antaa täyden tukensa vuoden 2018 julistamiselle kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi ja kiittelee työstä, jota hankkeen edistäjät ja tapahtumajärjestäjät tekevät eri tasoilla Euroopan monipuolisen ja rikkaan kulttuuriperinnön havaittavuuden lisäämiseksi ja arvoon nostamiseksi (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannustaa kaikkia sidosryhmiä ja osallistujia soveltamaan mahdollisimman laajaa kulttuurikäsitystä ja kutsumaan mukaan kaikki kansalaiset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Teemavuonna ei pitäisi vain muistella arvostaen menneitä vaan myös tuoda esille kehittyviä, uusia ja haastavia inhimillisen kekseliäisyyden ja taidon ilmentymiä, jotka monissa tapauksissa juontuvat kulloisistakin kansallisista maaseudun kulttuuriperinnön kantamista traditioista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kaksitoista kuukautta on lyhyt aika, mutta tämän ylimääräisen panostuksen ja investoinnin toivotaan kannustavan ihmisiä keskittämään huomionsa maaseudun kulttuuriperinnön tarjoamiin mahdollisuuksiin. Näin on määrä luoda edellytykset sille, että nykyisille ja tuleville sukupolville rakennetaan esteettinen, sosiaalinen ja taloudellinen hyvinvoinnin aarreaitta, josta kumpuaa uutta voimaa. Teemavuoden puolivälissä yli 3 500 hanketta on saanut kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tunnuksen. Maaseutuhankkeiden osuus vaihtelee alueittain. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK yhtyy Euroopan taiteen ja kulttuurin alan liittouman tammikuussa 2018 EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille esittämään vetoomukseen varmistaa alalle merkittävä tuki vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä. Komitea suhtautuu niin ikään myönteisesti Euroopan komission toukokuussa 2018 julkaisemassa talousarvioesityksessä tehtyyn kulttuurimäärärahaehdotukseen sekä sitoumuksiin, jotka komissio on tehnyt Euroopan uudessa kulttuuriohjelmassa (2). |
| --- | --- |

1.5

Suositukset

| 1.6 | Maaseudun rikkaan ja monimuotoisen kulttuuriperinnön taiteellinen ominaisarvo ja taloudellinen ja sosiaalinen merkitys kaikkien eurooppalaisten hyvinvoinnin kannalta olisi todettava virallisesti (3). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Julkisten rahoittajien tekemien investointien ”maaseutumyönteisyys” olisi varmistettava siten, että aina uusia rahoituslähteitä suunniteltaessa niihin sisällytetään tuki maataloustuottajien perheiden ja työntekijöiden jatkuvalle panokselle sekä kansalaisjärjestöille, joiden piiriin kuuluu yksityisiä luovan työn tekijöitä, kansanperinneryhmiä, paikallisia toimintaryhmiä tai hoitotehtävää täyttäviä maatiloja. Tässä yhteydessä pitää ottaa kaikilta osin huomioon, millaisia toimenpiteitä maaseutuperinnön infrastruktuurin kehittämiseksi tarvitaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Maaseudun kehittämisohjelman kaltaisissa EU:n nykyisissä rahoitusvälineissä pitäisi nähdä kulttuuri yhä enemmän horisontaalisena arvona ja tukea kulttuurihankkeita, kuten biologisesti monimuotoisten maisemien suojelu-, edistämis- ja kehittämishankkeita. Hyviä esimerkkejä ovat laidunten ja syrjäisten majojen kunnostaminen Pyreneillä, viinitarhojen kunnostaminen Santorinilla ja yhteisten laidunalueiden suojeleminen Șeica Maressa (Romaniassa), kuten myös Lesboksen (Kreikka) Leader-kulttuurihanke, jolla autetaan muuttajia kotoutumaan. Maatalouden ympäristöohjelmien tuella olisi jatkossakin rakennettava maatalouselinympäristöjä, ja rakennetun ympäristön suunnittelun tasoa olisi nostettava siten, että noudatetaan perinteisiä kulttuurisia toimintamalleja mutta huolehditaan samalla ympäristön soveltuvuudesta moderniin käyttöön. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Metsämaiden, metsien ja vesiväylien kestävää kehitystä on aiheellista tukea, jotta vältytään kunnon huonontumiselta ja saastumiselta. On osoitettava varoja niiden muinoin maaseutualueille (esim. Puolassa Dezydery Chłapowskin ajatusten innoittamana) istutettujen suojaavien puusto- ja pensastovyöhykkeiden säilyttämiseen, jotka rajoittavat maaperän eroosiota ja hiilidioksidipäästöjä, lisäävät satoisuutta ja rikastuttavat maisemaa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Maatilojen avoimien ovien päivät, koululaisten retket maaseudulle, näyttelyt, käsityöläis- ja muut messut sekä kulttuurifestivaalit auttavat kaupunkilaisia ymmärtämään paremmin maaseutualueita ja antamaan niille arvoa. Tällaisia tapahtumia, kuten myös toimintaa siltojen rakentamiseksi maaseudun ja kaupunkien asukkaiden välille kulttuurihankkein, on syytä tukea julkisin varoin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Tulee kannustaa esittelemään maaseudun kulttuuria ja perinteitä uusille sukupolville innovatiivisin ja modernein tavoin. Taloudellinen ja sosiaalinen hyöty olisi mitattava, ja tähän liittyviä hyviä käytäntöjä olisi jaettava ja tuotava näyttävästi esille. Pitäisi myös tukea – mahdollisesti muualta kutsuttuja – taiteilijoita ja muita, inspiroivia kulttuuritoimijoita, jotta he voivat auttaa paikallisyhteisöjä hyödyntämään kaikki sikäläisen kulttuurivarannon tarjoamat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Käsityöläistaitojen jyrkkään katoon on puututtava lisäämällä koulutusinvestointeja, jotta kertynyttä osaamista voidaan siirtää sukupolvelta toiselle ja innovointia edistää. Maaseudun kouluissa olisi kerrottava opetuksen yhteydessä maaseudun tarjoamista työllistymismahdollisuuksista muunlaisten uramahdollisuuksien ohella. Maaseudun kaikkien nuorten, ei vain nuorten maataloustuottajien, erityishaasteena on osoittaa yrittäjyyttä maaseutuperinnön vaalijoina. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Maaseudun kulttuuriperintöä pitäisi tehdä tunnetuksi kestävällä tavalla muun muassa matkailutarkoituksissa, jotta kaupunkilaiset oppisivat arvostamaan maaseudun kulttuuriarvoja ja jotta heidän olisi helpompi päättää hankkia kotinsa maaseudulta ja ryhtyä tekemään työtä syrjäisemmissä asuinyhdyskunnissa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Olisi edistettävä maaseudun kulttuurituotteiden ja myös ruokaperinteiden markkinointia ja suojeltava niiden asemaa, joka kytkeytyy tiettyyn maantieteelliseen alueeseen, jotta kansalaiset saavat takeet laadusta ja jäljitettävyydestä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Vapaaehtois- ja yhteisöosallistumissektoria sekä yhteiskunnallisia yrityksiä ja maaseudun yksityisyrityksiä olisi rohkaistava kehittämään kulttuuritoimintaa – myös kielten ja murteiden monimuotoisuuden edistämistä – ja jakamaan sitä muiden kanssa kaikkien kansalaisten hyödyksi. ”Älykkäiden” maaseutuyhteisöjen pitäisi ymmärtää paikallisen kulttuurivarantonsa arvo ja hyödyntää sen tarjoamat mahdollisuudet sekä etsiä yhteistyömahdollisuuksia muualla olevien kaltaistensa ryhmien kanssa yhteyksien edistämiseksi. Tähän sisältyy myös entistä merkittävämmistä matkailumahdollisuuksista saatavan taloudellisen hyödyn kasvattaminen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 hankkeet todennäköisesti jatkuvat teemavuoden jälkeenkin, mutta on tärkeää kartoittaa ja arvioida tehdyt investoinnit ja saavutetut tulokset selkeästi ja määrällisesti ottaen huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset tekijät. Teemavuotta varten varattiin vuonna 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston kolmikantaneuvottelujen tuloksena noin 8 miljoonaa euroa. On kohtuullista olettaa, että maaseutualueet saivat tietyn osa tästä tuesta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Tarvitaan lisää tutkimusta sen määrittämiseksi ja mittaamiseksi, millaista hyötyä kulttuuriperinnöstä ja toteutettavasta kulttuuritoiminnasta on kansalaisten hyvinvoinnille. Tutkimus on tärkeää myös tulevien toimintaratkaisujen pohjustamiseksi. Kulttuuriperinnön vankkumattomat puolustajat tarvitsevat tukea voidakseen toivottaa tervetulleiksi uudet tulokkaat ja erilaiset kulttuuriset perinteet. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Tarvitaan pikaisia toimia liikenne- ja digitaali-infrastruktuurin yhteyksien parantamiseksi, sillä ne ovat olennaisen tärkeitä maaseutualueiden asutuksen sekä kulttuurimatkailun kehittämisen kannalta. |
| --- | --- |

1.18

2.   Johdanto

| 2.1 | Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään erityisesti niihin monenlaisiin resursseihin ja kykyihin, joita maaseutualueilla ja maaseudun asukkailla on, ja tämän merkitykseen Euroopan kulttuuriperinnössä sekä siihen, miten tällainen laaja kulttuurikäsitys edistää omalta osaltaan maaseudun elinvoimaa ja hyvinvointia. Komitea kannattaa yleiseurooppalaista maaseutuperinnön peruskirjaa (4) ja vuonna 2016 annetun toisen Corkin julistuksen sisältämää viittausta, joka kuuluu seuraavasti: ”Maankäytön suunnittelulla on keskeinen merkitys kansalaisten ja ympäristön välisessä suhteessa. Toimintapolitiikoilla on kannustettava tuottamaan ympäristöön liittyviä julkishyödykkeitä, joihin kuuluu myös Euroopan luonnon- ja kulttuuriperinnön suojeleminen.” |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Teemavuosialoitteen ”maaseutumyönteisyys” tulee arvioida. ETSK:ta huolettaa se, että kyläyhteisöjen ja pienten kuntien pienet toimijaryhmät eivät ehkä saa teemavuodesta ajoissa riittävästi tietoa, jotta ne voisivat valmistautua ja juhlia lähiympäristönsä rikasta kulttuurista pääomaa. Teemavuonna ei pitäisi vain muistella arvostaen menneitä vaan myös tuoda esille kehittyviä, uusia ja haastavia inhimillisen kekseliäisyyden ja taidon ilmentymiä, jotka monissa tapauksissa juontuvat kulloisistakin kansallisista maaseudun kulttuuriperinnön kantamista traditioista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nykyisen kulttuuritoiminnan listaamisella ja onnistuneista hankkeista oppimisella on todellista arvoa, mutta teemavuonna 2018 pitäisi myös järjestää uusia ja uudenlaisia kulttuuritapahtumia, joiden avulla siirretään menneeseen tukeutuen mutta nykyaikaisella tavalla kulttuuripääomaa uusille sukupolville ja luodaan siten maaseutualueille uusia mahdollisuuksia. Luova Eurooppa -ohjelmaan sisältyy kaksi maaseutuhanketta, ”Roots and Roads” ja ”Food is Culture”, jotka onnistuessaan voivat edistää oppimista ja kehitystä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kulttuuritoiminnan taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä on vaikea ilmaista määrällisesti. OECD:n mielestä kulttuuria pitäisi kuitenkin käyttää hyvinvoinnin mittarina (yli 300 000 työpaikkaa linkittyy suoraan eurooppalaiseen kulttuuriin), ja kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 järjestäjien on tärkeää tehdä sen laatuisia analyyseja, joita voitaisiin käyttää tulevien julkisten investointien perusteluna. Olisi tehtävä tarkasti selkoa siitä, miten hyvin teemavuosi saavutti syrjäiset ja maaseutualueet ja millä tavoin mahdollisia hyviä toimintatapoja, joista esimerkeiksi sopivat AlpFoodway- (5) ja Terract-hankkeet (6), voidaan jatkohyödyntää, kun Euroopan ja alueiden tasolla määritetään tulevia painopisteitä. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleisiä ja erityisiä huomioita

| 3.1 | Maaseutumaisemat – luonnollisten geologisten muodostumien, ihmisen maa- ja metsätalouden kautta jättämän kädenjäljen, järvien, jokien ja kotikontujen mosaiikki – ovat ehkä parasta mahdollista kulttuuriperintöä. Niin kansallispuistot kuin Natura 2000 -alueet ja kaupunkien lähistöjen viheralueetkin tarjoavat monenlaista kauneutta koettavaksi ja inspiraation lähteitä kokonaisille sukupolville taiteilijoita, muusikoita, kirjailijoita ja tanssijoita – sekä kaikille meille, jotka emme kuulu mihinkään näistä ryhmistä. Komission uudessa kulttuuriohjelmassa käsitellään maaseudun näkymiä varsin lyhykäisesti. Siinä todetaan kuitenkin, että ”kulttuuri- ja luonnonperintökohteiden entistäminen ja parantaminen edistää kasvupotentiaalia ja kestävyyttä. Kulttuuri- ja luontoresurssien yhteinen hallinta kannustaa ihmisiä tutustumaan molempiin.” Nicaraguan mayangnat käyttävät samaa sanaa tarkoittamaan luontoa ja kulttuuria. Tämä on ekologista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Maaseutuyhteisöt lisäävät entisestään maisemien arvoa. Näitä maisemia ovat muovanneet maatilojen ja metsien hoitajat, tiloilla ja metsissä työskentelevät sekä käsityöläiset – osaavien miesten ja naisten sukupolvet, jotka ovat hyödyntäneet maita ja vesistöjä ruoan ja elannon hankintaan ja saadakseen katon päänsä päälle. Esimerkiksi Puolassa 1800-luvulla kehittynyt ajatus maaperää suojaavien viheralueiden ja pensastojen vyöhykkeistä antoi nykymaisemalle sen erityisen leiman. Toiset ovat aidanneet peltoja kivillä ja oksilla, rakentaneet aittoja ja pajoja, kasvattaneet sukupolvien ajan maastoon ja ilmastoon sopivia karjarotuja ja hoitaneet kasvistoa. He ovat kehittäneet paikallisia ja omaperäisiä ruoka- ja kansanperinteitä. Olemme myös perineet laajan valikoiman hienoja rakennuksia – kartanoja, linnoja, kirkkoja – mutta myös torpparin mökkejä ja pieniä kylämyllyjä ja -puoteja, kuten Walesin St Fagansin kotiseutumuseon huolella kunnostetut rakennukset. Tällaisia historiallisia rakennuksia pidetään usein yllä yksityisin varoin, joiden lisäksi saadaan jonkin verran julkista ja lahjoitustukea, jotka ovat elintärkeitä. Pohjois-Walesissa toteutettavassa innovatiivisessa hankkeessa käytetään merenpohjasta saatavaa uusiutuvaa energiaa National Trustin ylläpitämän Plas Newydd -kartanon lämmitykseen, mikä pienentää ylläpitokustannuksia (7). Menneisyyden ja nykyelämän juhlistamisella tulisi pyrkiä tasapainottamaan idealismi sekä ihmisten työn ja tuskan todellisuus. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komitea arvostaa kaikkia – mm. European Heritage Alliancen toteuttamia – toimia tämän perinnön huolelliseksi vaalimiseksi. Kunnostamiseen liittyen tarvitaan myös sitä tukevia suunnitteluviranomaisia, jotka varmistavat, että rakennusten muutokset tapahtuvat vanhaa kunnioittaen. Osittain Erasmus-ohjelmasta rahoitettavassa REVAB-hankkeessa annetaan koulutusta pois käytöstä jääneiden maatalousrakennusten uudelleenkäyttömahdollisuuksien parantamiseksi. Näin ehkäistään tällaisten rakennusten häviämistä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Maaseudun ihmiset loivat erilaisen taide-, urheilu- ja yleisen yhteisöllisen toimintansa myötä omaa kulttuuriaan, jossa kuvastuvat heidän työnsä, vapaa-aikansa ja sosiaaliset haasteensa. Maaseutualueet ovat usein tärkeitä vähemmistökielten ja murteiden monimuotoisuuden säilymisen kannalta. Kylien, maatilojen ja peltolohkojen nimien merkitys on suuri, ja niiden kuuluu tulla ymmärretyiksi ja saada kunnioitusta. Nimistöllä on ollut ja on edelleen yleistä yhteiskunnallista arvoa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Taloudellinen toiminta kuitenkin kehittyy ja toisinaan loppuu kokonaan. Kaikki maisemat eivät ole turmeltumattomia, vaan jotkin niistä ovat kärsineet teollisesta hyödyntämisestä, sodista ja ryöstelystä tai kuivuuden, tulvien ja tulipalojen tai jopa liiallisesta, keskittyneestä matkailutoiminnasta seuraavan ylihyödyntämisen aiheuttamista tuhoista. Kaikilla on tarina kerrottavana ja oppia annettavana. Jotta voidaan lievittää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, tarvitaan päättäväisiä toimia monimuotoisuuden ja monipuolisen kokemuspohjan säilyttämiseksi. Yhteyksien ylläpitämistä historian ja nykypäivän välillä kutsutaan ”julkishyödykkeiden tuottamiseksi”, ja ilman kestäväpohjaista luonnon monimuotoisuutta, järkevää suunnittelua ja hallittua käyttöä maisemat riutuvat. Jopa taiteellis-kulttuurinen ilme menettää voimaansa, kun maaseudun väkimäärä laskee tasolle, joka ei ole enää kestävä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vuodelta 2017 peräisin olevien Eurostatin tietojen mukaan runsas kolmannes eurooppalaisista ei osallistu kulttuuritoimintaan. Siksi maaseudun kulttuurimatkailun kehittäminen terveyden kohentamiseen ja virkistykseen liittyvän toiminnan ohella on nyt ja tulevaisuudessa tärkeä kaupunkien ja maaseudun ihmisiä yhteen tuova tekijä. Galwayn kaupunki käy hyväksi esimerkiksi maaseudun ja kaupunkien kulttuurikumppanuudesta, ja Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen (vuonna 2019 Bulgarian Plovdiv ja Italian Matera) yhteydessä pitäisi aina havainnollistaa sekä maaseudun että kaupungin kulttuurisia ominaispiirteitä. Walesissa lakisääteinen historiaperinnöstä huolehtiva elin CADW toteuttaa avoimien ovien aloitetta osana 50 maan laajuista hanketta, jonka tavoitteena on auttaa kansalaisia saamaan käsitys historian kuluessa tapahtuneista muutoksista, jotta he voivat ymmärtää paremmin omaa asemaansa – ”jotta voi suunnitella tulevaa, on ymmärrettävä menneisyyttä”. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kreikasta löytyy toinen esimerkki tietämyksen jakamisesta: Sotiris Marinisin kehittämä Art Farm (8). Marinis on rakentanut Dytiki Manissa sijaitsevaan Megali Mantineian kylään puumajoja ja koulutuskeskuksen, jossa sovelletaan periaatetta ”maaseutu- ja kulttuuriperintö tutuksi kokemusten kautta”. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Maaseudun kulttuurimatkailu on olemassa oleva ja kasvava taloudellisten ja sosiaalisten resurssien tarjoaja ja yhteisten investointien perusta. Euroopan kulttuuriperinnön suojeleminen ja edistäminen kuuluu valtio-, alue- ja paikallistason toimivaltaan, ja on erittäin tärkeää, että suuri yleisö on ylpeä kyseisestä perinnöstä. EU:n toimielimet voivat edistää tajua Euroopan yhteisistä arvoista ja kannustaa jakamaan hyviä käytäntöjä ja kokemuksia (9). Perinteisten paikallisten herkkujen reseptit, paikalliset oluet, viinit, asut ja musiikki, jollaisia esiteltiin esimerkiksi Berliinin ”vihreällä viikolla” (10), houkuttelevat vuosittain tuhansia kansainvälisiä vierailijoita ja auttavat rakentamaan siltaa historiasta nykypäivään. Maaseudulla tuotetun ruoan ja käsiteollisuustavaroiden välittäminen suoraan tuottajilta kuluttajille maatilatoreilla ja verkkomyynnin kautta on yhä suositumpaa – esimerkkinä Suomen Reko-lähiruokapiirit. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Yksin olemiseen, lintujen kuunteluun ja tarkkailuun ja metsien – niiden monimuotoisuuden ja rohdoskasvien kirjon – kokemiseen soveltuvat paikat kutkuttavat yleisesti ihmisten uteliaisuutta ja kokeilunhalua ja edistävät hyvinvointia. Retkeilyn keskittymistä haavoittuville alueille pitäisi ehkäistä laajentamalla liikkumis- ja kokemustarjontaa. Näin luodaan syrjäseuduille taloudellista lisäarvoa ja uusia työpaikkoja hyödyntäen maaseudun keskeistä pääomaa, kuten älykkäät kylät ja yhteisöt ovat jo päässeet kokemaan. Lombardian vuoristoalueiden AttivAree-hankkeessa vahvistetaan ihmisten yhteenkuuluvuudentunnetta tuomalla luonnonperintöä entistä vahvemmin esille taiteen avulla. Lisäksi hankkeen puitteissa kunnostetaan majoitustiloja ja pyritään lisäämään kapasiteettia syrjäisissä kylissä, kuten Lavenonessa (11). Matkatoimistoja tulisi kannustaa toimimaan yhteistyössä maantieteellisesti syrjäisten, kestävyysperiaatteiden mukaista kulttuurimatkailua edistävien yrittäjien ja yhteisötalouden yritysten kanssa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kulttuuriin liittyvän tiedon levittäminen ja esittäminen digitaaliteknologiaa hyödyntäen kaventaa luovalla tavalla kaupungin ja maaseudun sekä nuorten ja vanhempien sukupolvien välillä kasvussa ollutta kuilua. YourAlpsin (12) kaltaiset hankkeet, joilla pyritään saamaan nuoria jälleen kiinnostumaan vuoristoalueiden perinnöstä, ovat tervetulleita. Innovatiivisista tavoista kuvata kulttuuriperinteitä on paljon tuoreita esimerkkejä: mm. Tanskan Aastedin ja sveitsiläiskylän Pfynin taideprojektit. Nämä ovat paikallisten aloitteesta ja paikan päällä havaittujen tarpeiden pohjalta toteuttavia hankkeita, joissa hyödynnetään osallistavuutta ja jotka ovat itsessään osa Euroopan kulttuuriperinnettä. Vastaaviin aloitteisiin tehtävien investointien lisäämiseksi pitäisi olla saatavilla EU-, valtio- ja aluetason julkista ja yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Uusia digitaalisia välineitä käytetään myös yhä enenevässä määrin autioitumisen tai sodan takia tuhoutuneiden merkittävien historiallisten kohteiden herättämiseen uudelleen henkiin esimerkiksi entisillä ja nykyisillä taistelupaikoilla. Teknologiaa hyödynnetään hautakivien ja ajan hampaan syömien käsikirjoitusten tarkempaan lukemiseen (13). Komitea suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmiin ottaa käyttöön Digital4Culture-strategia ja olettaa, että sen yhteydessä otetaan huomioon kaikki merkitykselliset maaseutunäkökohdat. MEMOLA-hankkeessa esimerkiksi 3D-skannataan vanhoja kastelualueita, jotta saadaan taustatietoja uusia kastelumenetelmiä varten. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Tarvitaan lisää tutkimusta sen ymmärtämiseksi, millainen merkitys kulttuuritoiminnalla on ihmisille ja mitä terveyshyötyjä siitä saadaan kaikenikäisille ja erityisesti fyysisesti tai psyykkisesti sairaille (14). Meneillään olevista Erasmus+-ohjelmista, kuten TEMA Masters -ohjelmasta, rahoitetaan tällä hetkellä hyviä tutkimusmahdollisuuksia. Kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen liittyneessä Horisontti 2020 -konferenssissa, jonka aiheena oli ”Innovointi ja kulttuuriperintö” (15), peräänkuulutettiin lisäpanostusta sellaisen tutkimuksen kehittämiseen, jonka avulla kartoitetaan kulttuuritoiminnan edistämiseen liittyviä painotuksia ja parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Hyväntekeväisyys- ja lahjasäätiöiden tukemat aloitteet ovat edesauttaneet merkittävästi luonnonkohteiden suojelua, ja niillä on tuettu – usein yhteiskunnallisten yritysten toteuttamia – toimia, jotka edistävät maaseutualueiden kestävää kehitystä. Suomen kulttuurirahasto tukee tutkimusta, jossa etsitään keinoja ehkäistä maatalouden valumajätteiden haitallisia vaikutuksia Itämeren vedenlaatuun. Se tekee yhteistyötä maataloustuottajien kanssa, jotka uskovat, että luonnon monimuotoisuuden lisääminen rikastuttaa maisemaa. Muunkinlaiset hyväntekeväisyyshankkeet ovat tervetulleita, kuten Walesin koulujen kulttuuriperintösäätiö, joka auttaa organisoimaan koulujen välisiä kulttuuriaiheisia kilpailuja. Nuoret pääsevät itse valitsemaan, millaista kulttuuritoimintaa järjestetään, ja toteuttamaan sitä (16). Yksi esimerkki toiminnasta, jolla luodaan nuorille tilaisuuksia tutustua kulttuuriperintöönsä, on Piscun kylässä Romaniassa sijaitseva aiheeseen erikoistunut koulu (17), joka myös järjestää työpajaseminaareja ja konferensseja. ETSK itse kutsui maaliskuussa 2018 ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtumaan (18) koulujen oppilaita eri puolilta Eurooppaa keskustelemaan siitä, mitä he pitävät kulttuuriin liittyen tärkeimpänä. Oppilaat kertoivat haluavansa elää Euroopassa, jossa arvostetaan ja suojellaan kulttuuria sen kaikissa muodoissa, sekä kaihtaa elitismiä ja popularisoida kulttuuria mutta myös saada tilaisuuksia luoda omaa kulttuuriaan. Giffonin kylässä eteläisessä Italiassa kolmisensataa oppilasta on kuvannut filmejä ja videoita, joilla tehdään aluetta tunnetuksi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Julkisten rahoittajien tekemien investointien ”maaseutumyönteisyys” olisi varmistettava siten, että aina uusia rahoituslähteitä suunniteltaessa niihin sisällytetään tuki maataloustuottajien perheiden ja työntekijöiden jatkuvalle panokselle sekä kansalaisjärjestöille, joiden piiriin kuuluu yksityisiä luovan työn tekijöitä, kansanperinneryhmiä, paikallisia toimintaryhmiä tai hoitotehtävää täyttäviä maatiloja. Tässä yhteydessä pitää ottaa kaikilta osin huomioon, millaisia toimenpiteitä maaseutuperinnön infrastruktuurin kehittämiseksi tarvitaan. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kulttuurimatkailijat haluavat yhä enemmän teemakokonaisuuksiksi ja maantieteellisesti yhteen linkitettyä ohjelmaa, ja sitä on myös mahdollista järjestää. Yhteisellä tunnuksella toteutettavat ja helposti lähestyttävät hankkeet ovat tervetulleita. Kylien ja pikkukaupunkien maatalousnäyttelyt ja valtakunnalliset tapahtumat, kuten Builth Wellsissä järjestettävä Royal Welsh Show (19), jonka kävijämäärä on noin 240 000, ja Hay-on-Wyen kirjallisuusfestivaali, joka tuo pienelle maaseutupaikkakunnalle arviolta 21 miljoonaa puntaa, ovat huomattavia taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta. Maatilojen avoimien ovien päivät, messut, kulttuurifestivaalit, kuten Llangollenin kansainvälinen Eisteddfod, sekä konsertit, juhlakulkueet (esimerkkinä Belgian Veurnessä järjestettävä kulkue), kapearaidehöyryjunat, sauvakävelyt ja kansantanssiryhmät ovat kaikki valtavan tärkeitä maaseudun kulttuuriperinnön ylläpitämisen ja edistämisen kannalta. Vapaaehtoisten osallistuminen näihin tapahtumiin sukupolvesta toiseen on itsessään merkittävä osa kulttuuriperintöämme. Eurooppalainen vapaaehtoistyökeskus ja valtakunnalliset ja alueelliset vapaaehtoisjärjestöt tekevät hyvää työtä edistäessään laadukasta kulttuuriin liittyvää vapaaehtoistyötä, ja niitä kannustetaan jatkamaan arvokasta työtään muun muassa tarjoamalla terveys- ja turvallisuusasioihin liittyvää koulutusta, jotta sekä vapaaehtoistyöntekijöiden että matkailijoiden kokemukset olisivat turvallisia ja miellyttäviä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Osaavista käsityöläisistä, jotka pystyvät siirtämään taitojaan ja opettamaan uutta sukupolvea suojelemaan ja kehittämään tätä monimuotoista kulttuuriperintöä, on yhä huutavampi pula. Ranskassa alkunsa saaneessa JEMA-hankkeessa (20) nostetaan säännönmukaisesti valokeilaan käsityöläisammatteja ja tarve kouluttaa uusia sukupolvia. Tähän tarpeeseen vastaaminen tarjoaa hyvän tilaisuuden lujittaa sukupolvien välistä yhteyttä kulttuurin kautta ja sitä varten. On oleellisen tärkeää lisätä olemassa olevien EU-tason ja valtakunnallisten tai alueellisten ohjelmien puitteissa käytännön koulutusta ja hankittujen taitojen tunnustamista, ja keskittyä tässä nykyisiin käsityöläis- ja ympäristönhoitotaitoihin ja lisäksi mentorointiin sekä uusien tekniikoiden ja kulttuuriyrittäjyyden kehittämiseen. On tuettava taiteilijoiden ja muiden toimijoiden työskentelyä maaseudun paikalliskoulujen ja kaupunkikoulujen kanssa kulttuuri-ideoiden kehittelemiseksi eri sukupolvia ja etnisiä ryhmiä osallistaen. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Maaseudun kulttuuriperintö liittyy myös osallistavaan demokratiaan. Euroopassa on vahva yhteisöllisen yhteisvastuun perinne, ja tapoihin kuuluu myös lievittää eristäytyneisyyttä ja huono-osaisuutta yhteisin toimin, monesti kulttuuripohjalta. Kehittämällä kestäväpohjaista paikallista johtajuutta ja toteuttamalla paikallisia painotuksia paikallisyhteisöjen omissa kehittämishankkeissa (CLLD) ja Leader-menetelmän avulla kartutetaan järjestäytyneiden kansalaisryhmien ja -liikkeiden jälkeensä jättämää perintöä. Yhteisö- ja kulttuuritoiminta auttaa yhdistämään ihmisiä sellaisilla maantieteellisillä alueilla, joilla julkisten ja yksityisten palvelujen tarjonta on vähäistä. Vapaaehtoissektorin toimiminen palvelujen tuottajana – joskus tilanteissa, joissa muuta vaihtoehtoa ei ole – pitää herkät ja haavoittuvat seudut ihmisille elinkelpoisina. Tällaista toimintaa on ensiarvoisen tärkeää tukea julkisin varoin. |
| --- | --- |

3.17

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta Uusi kulttuuriohjelma (ei vielä hyväksytty eikä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

Uusi kulttuuriohjelma

(2)  https://ec.europa.eu/culture/news/new-european-agenda-culture_en

2

(3)  ETSK:n konferenssi 20. ja 21. kesäkuuta 2016.

3

(4)  Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden maankäytön- ja aluesuunnitteluministerien konferenssin (CEMAT) päätöslauselma nro 2 yleiseurooppalaisesta maaseutuperinnön peruskirjasta: Kestäväpohjaisen maankäytön suunnittelun puolesta – ”Maaseutuperintö alueellista yhteenkuuluvuutta edistävänä tekijänä”, annettu CEMAT:n 15. istunnossa Moskovassa, Venäjän federaatiossa, 9. heinäkuuta 2010.

4

(5)  http://www.alpine-space.eu/projects/alpfoodway/en/home

5

(6)  http://www.terract.eu/fr/

6

(7)  https://www.bangor.ac.uk/studentlife/studentnews/gift-s-marine-renewable-visit-to-plas-newydd-18421

7

(8)  https://www.facebook.com/agroktima.artfarm/

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta Uusi kulttuuriohjelma (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

9

Uusi kulttuuriohjelma

(10)  https://www.gruenewoche.de/

10

(11)  AttivAree project in the Lombardy region

11

(12)  http://www.alpine-space.eu/projects/youralps/en/home

12

(13)  Project of Andrew Skerrett presented in the Hearing of the study group on 24 July 2018 in Cardiff.

13

(14)  Innovate Trust -säätiö – Myönteisiä tuloksia Field Days Organic -hankkeesta.

14

Innovate Trust

Field Days Organic

(15)  https://ec.europa.eu/info/events/innovation-and-cultural-heritage-2018-mar-20_en

15

(16)  https://jamesprotheroe.wordpress.com/Darren Park Primary School, Ferndale.

16

(17)  http://piscu.ro/piscu-school/#

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/civil-society-citizens-participation/your-europe-your-say

18

(19)  http://www.rwas.wales/royal-welsh-show/

19

(20)  Journées Européennes des Métiers d’Art https://www.journeesdesmetiersdart.fr/

20

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/28

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Toissijaisuusperiaatteen ja ylisääntelyn vaikutukset talouteen ja työllisyyteen”

(puheenjohtajavaltio Itävallan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2018/C 440/05)

Esittelijä:

Toinen esittelijä:

| Lausuntopyyntö | neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 192/1/1 |

Lausuntopyyntö

neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta, 12.2.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

192/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin puheenjohtajavaltion Itävallan pyyntöön laatia valmisteleva lausunto aiheesta ”Toissijaisuusperiaatteen ja ylisääntelyn vaikutukset talouteen ja työllisyyteen”. Sillä tuodaan lisäarvoa ja uusia näkökulmia käynnissä olevaan keskusteluun sääntelyn parantamisesta oikeudellisen varmuuden ja selkeiden sääntöjen tarjoamiseksi ja jotta ”sääntelyn rasitteet yrityksille, kansalaisille ja viranomaisille jäävät mahdollisimman pieniksi” (1). Jäsenvaltioissa käytössä olevaa kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden, sijoittajien ja ympäristön suojelun tasoa ei saa kyseenalaistaa pantaessa täytäntöön EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toistaa vaatimuksensa, että tulevaisuuteen liittyviä kysymyksiä, kuten toimivaltuuksia ja sääntelyn tasoja, tulee pohtia sekä jäsenvaltioissa että EU:n tasolla huolehtien työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden täysivaltaisesta osallistumisesta. Tämä on monitasoisen osallistavan demokratian peruspiirre, ja sitä tuleekin lujittaa EU:ssa ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK painottaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden erittäin tärkeää merkitystä ymmärrettävän ja järkevän eurooppalaisen lainsäädännön laatimisessa. Komitea korostaa, että EU:n tulisi keskittyä niihin aloihin, joilla EU:n lainsäädäntö tuo merkittävää lisäarvoa. Euroopan komission tulisi siksi määrittää ne kysymykset, joita on todella tehokkainta käsitellä EU:n tasolla. Kun päätöksenteko edellyttää kansallisten, alueellisten ja paikallisten erityispiirteiden huomioon ottamista, asiaankuuluvilla viranomaisilla tulisi olla liikkumavaraa niiden täsmentämiseksi asiaankuuluvien sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten, aktiivisella avustuksella. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa on eriäviä näkemyksiä nk. ylisääntelyn käsitteestä. Ne heijastavat eri tahojen erilaisia näkökantoja. Täysin yksiselitteistä määritelmää ei ole olemassa, mutta yleensä ylisääntelyllä tarkoitetaan tilannetta, jossa jäsenvaltio asettaa EU:n lainsäädännössä (lähinnä direktiiveissä) vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia saattaessaan sitä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komission tulisi laatia ohjeita, jotka auttavat jäsenvaltiota saattamaan säädöksen sisältämät vaatimukset asianmukaisesti osaksi omaa lainsäädäntöään siten, että noudatetaan suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita ja turvataan tasapuoliset kilpailun edellytykset. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että – erityisesti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden valossa ja EU:n oikeuden mukaisesti – täydentävien toimenpiteiden lisääminen EU:n (vähimmäis)vaatimusten lisäksi omien erityispiirteiden huomioon ottamista varten kuuluu yksin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tällaiset päätökset tulisi tehdä avoimesti työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kuulemisen jälkeen, ja niiden tulisi noudattaa EU:n lainsäädäntöä. ETSK ei tässä asiassa kyseenalaista jäsenvaltioiden täysivaltaisuutta, vapautta ja vastuuta vahvistaa kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan kohtuuttomien hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi, jotta voidaan edistää kasvua ja kestävyysajattelun mukaisten työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | ETSK kehottaa komissiota ryhtymään nopeasti toimenpiteisiin ERI-investointeja vakavasti haittaavan tarpeettoman hallinnollisen rasitteen poistamiseksi valmisteltaessa monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2021–2027. Esteet liittyvät valtiontukeen, hankintasääntöjen noudattamiseen, tarkastuskäytäntöihin ja yleispätevien yksityiskohtaisten ohjeiden viivästymiseen ja jopa antamiseen takautuvasti. |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | ETSK korostaa, että tarpeettomat sääntely- ja hallintorasitteet estävät hyötyjen maksimoimisen ja sääntelykustannusten minimoimisen yritysten, kansalaisten ja viranomaisten hyväksi. Komitea toistaa, että tarvitaan yksinkertaisempaa, johdonmukaista ja parempilaatuista sääntelyä, joka ymmärretään oikein ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti. Yhtä tärkeää on osallistaa kaikki neljä hallintotasoa: EU-, valtio-, alue- ja paikallistaso. |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.6.3 | Kuten aiemmissakin lausunnoissaan (2), ETSK suosittaa perinpohjaisen pk-yritystestin tekemistä komission vaikutustenarvioinneissa. |
| --- | --- |

1.6.3

| 1.7 | ETSK toistaa, että eurooppalaisilla vähimmäisvaatimuksilla pyritään etenkin EU:n sosiaali-, kuluttaja- ja ympäristöpolitiikassa lähentämään elin- ja työoloja kaikkialla EU:ssa ja saamaan siten aikaan ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä. EU:n direktiivien vähimmäisvaatimuksia ei pidä tulkita ”enimmäistasoksi”, jota ei koskaan voisi tiukentaa saatettaessa niitä osaksi kansallista oikeusjärjestelmää. ETSK katsoo kuitenkin, että kansan hyväksyntää Euroopan yhdentymisprosessille ei saisi vaarantaa sääntelykilpailulla, jossa vaatimustasoja alennetaan. Kaikki päätökset tulee tehdä avoimesti ja avoimessa vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.7

2.   Johdanto

| 2.1 | EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta on pyytänyt ETSK:lta valmistelevaa lausuntoa toissijaisuusperiaatteen ja ylisääntelyn vaikutuksista talouteen ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK toteaa, että pyyntö liittyy sekä toissijaisuusperiaatteeseen että ylisääntelyyn ja laajentaa parhaillaan käynnissä olevaa sääntelyn parantamista käsittelevää keskustelua, josta ETSK on esittänyt näkemyksiään useissa hiljattain annetuissa lausunnoissa (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät kysymykset ovat nousseet hiljattain pinnalle varsinkin Euroopan tulevaisuudesta annetun valkoisen kirjan myötä. Komission puheenjohtajan Junckerin marraskuussa 2017 perustama toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkasteleva työryhmä on antanut raportin (4), joka sisältää suosituksia toissijaisuusperiaatteen soveltamisen parantamiseksi.
  ETSK katsoo, että raportti on jossain määrin rajallinen, ja uskoo, että tämä johtuu työryhmän suppeasta kokoonpanosta. Komitea esittääkin painokkaasti, että kansalaisyhteiskunnan edustajille annetaan aktiivinen rooli jatkotapahtumissa. Komitea katsoo, että on syytä kiireellisesti pohtia EU:n toiminnan suhteellisuutta ja etenkin aloja, joilla EU:n toimintaa tulisi kohdentaa tarkemmin tai vähentää tai joilla se tulisi jopa lopettaa kansalaisten, talouden ja muiden yhteiskunnallisten etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

ETSK katsoo, että raportti on jossain määrin rajallinen, ja uskoo, että tämä johtuu työryhmän suppeasta kokoonpanosta. Komitea esittääkin painokkaasti, että kansalaisyhteiskunnan edustajille annetaan aktiivinen rooli jatkotapahtumissa. Komitea katsoo, että on syytä kiireellisesti pohtia EU:n toiminnan suhteellisuutta ja etenkin aloja, joilla EU:n toimintaa tulisi kohdentaa tarkemmin tai vähentää tai joilla se tulisi jopa lopettaa kansalaisten, talouden ja muiden yhteiskunnallisten etujen mukaisesti.

| 2.4 | ETSK katsoo, että näitä tulevaisuuteen liittyviä kysymyksiä tulee käsitellä sekä jäsenvaltioissa että EU:n tasolla yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Näiden nostaminen samanarvoisiksi paikallis- ja aluetason kanssa kansallisen politiikan ja EU-politiikan valmistelussa ja täytäntöönpanossa edistäisi suoraan horisontaalisen toissijaisuusperiaatteen näkyvää toteuttamista. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK kiittää puheenjohtajavaltio Itävaltaa siitä, että se arvostaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden laajan asiantuntemuksen sisällyttämistä poliittisen toiminnan suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin kansallisella ja EU-tasolla. Tämä on monitasoisen osallistavan demokratian peruspiirre, ja sitä tuleekin lujittaa EU:ssa ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kehottaakin työryhmää ottamaan asianmukaisesti huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita käsittelevät ETSK:n lausunnot, jotka ovat myös tämän lausunnon huomioiden ja suositusten pohjana. |
| --- | --- |

2.6

3.   Toissijaisuusperiaate

| 3.1 | EU:sta tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että EU:n toiminta ei ylitä sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja että aloilla, jotka eivät kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan, EU toimii ainoastaan silloin, kun säädöksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK korostaa näiden periaatteiden keskeistä merkitystä EU:n kaltaisessa ylikansallisessa yhteisössä ja pitää nimenomaisesti tervetulleina Lissabonin sopimuksessa vahvistettuja välineitä, joiden avulla varmistetaan toissijaisuusperiaatteen noudattaminen – säädöksen hyväksymistä edeltävästä toissijaisuusperiaatteen toteuttamisen valvontamenettelystä kansallisten lainsäätäjien tekemiin toissijaisuusvalituksiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa myös, että kaikki Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen alat edellyttävät toimivaa unionia ja että toissijaisuusperiaatetta ei saa käyttää selkeää eurooppalaista lisäarvoa tarjoavan EU:n toiminnan vaikeuttamiseen, kansallisten lähestymistapojen asettamiseen lähtökohtaisesti etusijalle tai jopa EU:n vetämiseen etukäteen pois keskeisiltä politiikanaloilta. Vain sellaisia sääntöjä, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, tulisi hyväksyä. ETSK katsoo, että Euroopan tämänhetkiset haasteet eivät edellytä uudelleenkansallistamista kohti tilannetta, jossa on ”vähemmän EU:ta”, vaan pikemminkin rohkeita askeleita kohti parempaa ja kansalaiskeskeisempää unionia, joka tukee myös yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK myöntää, että jäsenvaltioiden rooli EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa on erityisen ratkaiseva saatettaessa direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, sillä direktiivit ovat velvoittavia saavutettavaan tulokseen nähden mutta jättävät kansallisten viranomaisten valittavaksi täytäntöönpanon muodon ja tavat sekä mahdollisuuden päättää – EU:n lainsäädännön mukaisesti – vaatimustason nostamisesta, jos se katsotaan hyödylliseksi. Samaan aikaan kansallinen täytäntöönpano ei saisi vaarantaa tasapuolisia kilpailun edellytyksiä kaikkien sisämarkkinatoimijoiden välillä, sillä kyse on sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta tärkeästä asiasta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jäsenvaltioiden vastuulla on direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä oikein ja ajallaan, mutta on Euroopan komission rooli perussopimusten valvojana varmistaa asianmukainen täytäntöönpano kansallisella tasolla. Tämän ”jaetun vastuun” tulisi näkyä selvästi lainsäädäntäprosessin alusta alkaen: onnistunut täytäntöönpano edellyttää selkeää, avointa ja ymmärrettävää vaikutustenarviointia uuden EU:n säädöksen lähtökohtana, selkeää ja yksinkertaista kielenkäyttöä ehdotuksessa ja realistisia täytäntöönpanon määräaikoja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK varoittaa, että silloinkin kun edellä mainitut vaatimukset täyttyvät, täytäntöönpano kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla voi osoittautua riittämättömäksi tai tehottomaksi. ETSK toistaakin komissiolle esittämänsä kehotuksen tehostaa järjestään valtuuksiensa mukaisia toimia asiaan puuttumiseksi nopeammin ja tiukemmin, kun jäsenvaltiot ovat saattaneet EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään epäasianmukaisesti tai ovat jättäneet sen tekemättä (5). Tähän tulisi turvautua vasta sen jälkeen, kun kaikki yhteistyömahdollisuudet on käytetty. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK panee merkille, että monien oikeudellisten ja poliittisten sitoumusten on katsottu venyttävän liikaa EU:n toimielinten toimivaltaa ja kajoavan jäsenvaltioiden toimialoihin ja valintoihin (esim. kansalliset työmarkkinasuhteet ja ammattiliittotoiminta, eläkkeet, terveydenhuolto- ja muut sosiaalisen suojelun järjestelmät ja ammattien sääntely eli esimerkiksi pätevyysvaatimukset terveydenhuoltoalalla).
  ETSK vastustaakin yhtä lailla sekä EU:n toimielinten toimivallan liiallista venyttämistä että myös EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen tärkeiden sääntelyalojen, kuten kuluttajansuojan, ympäristönsuojeluvaatimusten tai eurooppalaisen sosiaalipolitiikan, siirtämistä kansalliselle tasolle toissijaisuusperiaatteen varjolla. |
| --- | --- |

3.7

ETSK vastustaakin yhtä lailla sekä EU:n toimielinten toimivallan liiallista venyttämistä että myös EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen tärkeiden sääntelyalojen, kuten kuluttajansuojan, ympäristönsuojeluvaatimusten tai eurooppalaisen sosiaalipolitiikan, siirtämistä kansalliselle tasolle toissijaisuusperiaatteen varjolla.

4.   Turhan sääntelyn ja hallinnollisen rasituksen välttäminen – ylisääntely

4.1   Keskustelu nk. ylisääntelystä

| 4.1.1 | Kun EU:n lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jäsenvaltiot säätävät joskus EU:n lainsäädännössä (lähinnä direktiiveissä) asetettuja vaatimuksia tiukempia tai pidemmälle meneviä toimenpiteitä tai jättävät käyttämättä direktiivin tarjoamat yksinkertaistamismahdollisuudet. Tätä ilmiötä kutsutaan monissa asiakirjoissa ylisääntelyksi (gold-plating). Ensimmäisessä tapauksessa on kyse ”aktiivisesta ylisääntelystä” ja jälkimmäisessä ”passiivisesta ylisääntelystä”. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK:ssa on ylisääntelystä eriäviä mielipiteitä, jotka heijastavat eri tahojen erilaisia näkemyksiä. Osa sidosryhmistä pitää sitä valtio-, alue- ja paikallistasolle kasautuvina liiallisina sääntöinä, suuntaviivoina ja menettelyinä, jotka luovat turhaa hallinnollista rasitetta ja haittaavat täytäntöönpantavan säännöksen poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Toiset sidosryhmät sen sijaan ovat sitä mieltä, että leimaavan termin ”ylisääntely” käytön vaarana on, että kyseenalaistetaan tietyissä edistyksellisissä jäsenvaltioissa demokraattisesti hyväksytty ja oikeusjärjestelmään sisällytetty vaatimustaso erityisesti työ-, kuluttaja- ja ympäristöoikeuden alalla sekä vapaiden ammattien harjoittamisessa. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK vaatii soveltamaan käytännönläheistä ja tasapainoista lähestymistapaa ja keskittyy tässä lausunnossa käyttämään neutraaleja ja täsmällisempiä termejä – paremmasta lainsäädännöstä toukokuussa 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Ylisääntelyn määritelmä

| 4.2.1 | ETSK ehdottaa ylisääntelyn määrittelemistä täsmällisemmin. Tapauksissa, joissa jäsenvaltio saattaa EU:n lainsäädännön sisällön osaksi omaa lainsäädäntöään kunnianhimoisemmalla tavalla (sisällön tai menettelyn kannalta) tai pyrkii johdonmukaisuuteen kansallisen lainsäädännön kanssa, voitaisiin käyttää sellaisia käsitteitä kuin ”pidemmälle menevät säännökset”, ”tiukemmat säännökset” tai ”korkeammat vaatimukset”. Ylisääntely-ilmaisua pitäisi käyttää vain tapauksissa, jolloin saatettaessa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista oikeutta siihen tehdään perusteettomia ja tarpeettomia lisäyksiä, joita ei voida perustella ehdotetun toimenpiteen yhden tai useamman tavoitteen valossa tai jotka aiheuttavat turhaa hallinnollista lisärasitetta. Joka tapauksessa ilmaisu ”ylisääntely” on hyvin yleisluonteinen. Se on käännettynä harhaanjohtava monissa kielissä, ja se tulisikin korvata konkreettisemmalla termillä. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Terminologiasta riippumatta (ja silloinkin kun termiä ”ylisääntely” voidaan käyttää) ETSK korostaa jälleen, että käsitettä ei tulisi käyttää ainakaan viittaamaan seuraaviin:






  — | rajoitukset vakiintuneisiin normeihin työ-, sosiaali-, kuluttaja- tai ympäristöoikeuden alalla saatettaessa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantaessa sitä täytäntöön |
| --- | --- | --- |

4.2.2

—

rajoitukset vakiintuneisiin normeihin työ-, sosiaali-, kuluttaja- tai ympäristöoikeuden alalla saatettaessa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantaessa sitä täytäntöön

| — | kansalliset toimenpiteet, joilla ei ole mitään (tarkoituksen liittyvää tai ajallista) yhteyttä EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista oikeutta |
| --- | --- |

—

kansalliset toimenpiteet, joilla ei ole mitään (tarkoituksen liittyvää tai ajallista) yhteyttä EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista oikeutta

| — | EU-oikeuden yleisten säännösten konkretisoiminen saatettaessa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöä (esim. konkreettisten oikeudellisten seuraamusten asettaminen rikkomistapauksissa) |
| --- | --- |

—

EU-oikeuden yleisten säännösten konkretisoiminen saatettaessa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöä (esim. konkreettisten oikeudellisten seuraamusten asettaminen rikkomistapauksissa)

| — | yhden EU-lainsäädännön kansallista täytäntöönpanoa varten nimenomaisesti annetun vaihtoehdon soveltaminen monien joukosta |
| --- | --- |

—

yhden EU-lainsäädännön kansallista täytäntöönpanoa varten nimenomaisesti annetun vaihtoehdon soveltaminen monien joukosta

| — | edistykselliset kansalliset säännökset, joissa mennään vähimmäisvaatimuksia pidemmälle EU-lainsäädäntöön sisältyvien, oikeuksien tason säilyttämistä koskevien lausekkeiden nojalla |
| --- | --- |

—

edistykselliset kansalliset säännökset, joissa mennään vähimmäisvaatimuksia pidemmälle EU-lainsäädäntöön sisältyvien, oikeuksien tason säilyttämistä koskevien lausekkeiden nojalla

| — | direktiivin sisällön soveltaminen vastaaviin tapauksiin, jotta varmistetaan kansallisen lainsäädännön johdonmukaisuus ja yhtenäisyys. |
| --- | --- |

—

direktiivin sisällön soveltaminen vastaaviin tapauksiin, jotta varmistetaan kansallisen lainsäädännön johdonmukaisuus ja yhtenäisyys.

| 4.2.3 | ETSK painottaa jälleen, että jäsenvaltiot voivat toissijaisuusperiaatteen nojalla ottaa käyttöön tiukempia toimenpiteitä ja käyttää näin oikeuttaan varmistaa tiettyjen (esim. taloudellisten, sosiaalisten tai ympäristöön liittyvien) tavoitteiden saavuttaminen ja osoittaa sitoutumistaan korkeaan suojelun tasoon sekä direktiivien kaltaisten oikeusvälineiden erityisluonteen ja toimivallan rajojen huomioon ottamiseen. ETSK painottaa, että tiukempia säännöksiä tulisi antaa vasta sen jälkeen, kun on käyty avoin ja osallistava keskustelu työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kanssa, keskinäisen ymmärryksen hengessä ja noudattaen tasapainoista päätöksentekomenettelyä. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Ylisääntely ja sääntelyn parantaminen

| 4.3.1 | Komissio tunnustaa paremman sääntelyn agendan yhteydessä jäsenvaltioiden oikeuden mennä EU:n lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia pidemmälle (ylisääntely) mutta on huolissaan avoimuuden puutteesta tässä asiassa. Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Belgia, Saksa ja Itävalta ovat ottaneet käyttöön järjestelmiä ylisääntelytapausten havaitsemiseksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa ylisääntelyä rajoitetaan keskustason virallisella politiikalla, jonka tavoitteena on tukea talouskasvua. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK ei millään tavalla kyseenalaista voimassa olevia perussopimusten määräyksiä etenkään EU:n tai jäsenvaltioiden toimivallasta mutta painottaa jälleen tarvetta noudattaa unionin oikeuden yleisiä periaatteita, kuten demokraattista legitimiteettiä, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta sekä oikeusvarmuutta. Tämä merkitsee muun muassa sitä, että kunnioitetaan jäsenvaltioiden demokraattista täysivaltaisuutta, vapautta ja vastuuta vahvistaa kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöjä, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon työmarkkinaosapuolten rooli. ETSK on aina vaatinut edistämään yksinkertaisuutta, selkeyttä ja johdonmukaisuutta unionin lainsäädännön laatimisessa sekä suurempaa avoimuutta lainsäädäntöprosessissa. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK on toistuvasti korostanut, että EU:n lainsäädäntö on olennainen yhdentymisen osatekijä, ei rasite tai kustannus, jota pitäisi alentaa. Tasapainoisena, oikeasuhtaisena ja syrjimättömänä se on päinvastoin kaikille Euroopan toimijoille ja kansalaisille tärkeä tae suojelusta, edistyksestä ja oikeusvarmuudesta (6). ETSK toistaakin kantansa, jonka mukaan lainsäädäntö on välttämätöntä perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi ja oikeanlaisen ympäristön luomiseksi sellaista älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua varten, joka hyödyttää suurta yleisöä, yrityksiä ja kansalaisia (7). Lainsäädäntö myös auttaa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti parantamaan hyvinvointia, suojelemaan yleistä etua ja perusoikeuksia, edistämään korkeatasoista sosiaalista suojelua ja ympäristönsuojelua ja turvaamaan oikeusvarmuuden ja oikeudellisen ennakoitavuuden. Lisäksi sen tulisi estää kilpailun vääristyminen ja sosiaalinen polkumyynti (8). |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Kun jäsenvaltiot saattavat direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, ne lisäävät joskus osia, joilla ei ole mitään selkeää yhteyttä asianomaiseen unionin lainsäädäntöön. ETSK katsoo, että nämä lisäykset olisi tuotava selvästi esiin täytäntöönpanosäädöksessä tai siihen liittyvissä asiakirjoissa. Jäsenvaltioiden oikeus täydentää EU:n säädöksiä, jotka ovat tulosta vähimmäistason yhdenmukaistamisesta, täytyy tunnustaa yleisesti, kunhan se tapahtuu avoimesti ja kunnioittaen syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteita. Jäsenvaltioissa on monia esimerkkejä direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä tavalla, joka ylittää vähimmäistason ja jota voidaan pitää ylisääntelynä. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | ETSK painottaa, että kun yhdenmukaistaminen koskee vain vähimmäistasoa, jäsenvaltiot voivat laatia säännöksiä, joilla pyritään luomaan työpaikkoja ja parantamaan elinoloja sekä työoloja ja -ehtoja, varmistamaan riittävä sosiaalinen suojelu sekä pysyvästi korkea työllisyysaste, torjumaan syrjäytymistä (SEUT-sopimuksen 151 artikla), edistämään ja kehittämään pk-yrityksiä, turvaamaan korkea terveyden ja kuluttajansuojan taso (SEUT-sopimuksen 168 ja 169 artikla) sekä suojelemaan ympäristöä (SEUT-sopimuksen 191 artikla) – aiheuttamatta kuitenkaan turhaa sääntelyllistä tai hallinnollista rasitetta. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | ETSK uskoo, että seuraavat toimenpiteet auttavat välttämään tarpeettomia sääntely- ja hallintorasitteita:






  — | Komission tulisi tehdä yhdennettyjä vaikutustenarviointeja EU:n lainsäädännän yhteydessä ja ottaa niissä asianmukaisesti huomioon tarpeeton rasite ja mahdolliset muut vaikutukset, kun on kyse merkittävästä sääntelytekstistä. |
| --- | --- | --- |

4.4

—

Komission tulisi tehdä yhdennettyjä vaikutustenarviointeja EU:n lainsäädännän yhteydessä ja ottaa niissä asianmukaisesti huomioon tarpeeton rasite ja mahdolliset muut vaikutukset, kun on kyse merkittävästä sääntelytekstistä.

| — | EU:n lainsäädäntöä tulee arvioida sen omien ansioiden mukaan ja tapauskohtaisesti, jotta voidaan toteuttaa kohdennettua yhdenmukaistamista. Näin voidaan tapauksesta riippuen yhdenmukaistaa tietyillä aloilla enemmän ja toisilla vähemmän. On komission tehtävä vaikutustenarvioinnin kautta ehdottaa parhaiten soveltuvaa yhdenmukaisuustasoa ottaen huomioon tarve turvata suojelun korkea taso. |
| --- | --- |

—

EU:n lainsäädäntöä tulee arvioida sen omien ansioiden mukaan ja tapauskohtaisesti, jotta voidaan toteuttaa kohdennettua yhdenmukaistamista. Näin voidaan tapauksesta riippuen yhdenmukaistaa tietyillä aloilla enemmän ja toisilla vähemmän. On komission tehtävä vaikutustenarvioinnin kautta ehdottaa parhaiten soveltuvaa yhdenmukaisuustasoa ottaen huomioon tarve turvata suojelun korkea taso.

| — | Saatettaessa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista tai alueellista lainsäädäntöä jäsenvaltioiden tulee ilmaista täysin avoimesti mahdolliset lisävaatimukset, jotka saattavat haitata sisämarkkinoita, kilpailukykyä ja kasvua. |
| --- | --- |

—

Saatettaessa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista tai alueellista lainsäädäntöä jäsenvaltioiden tulee ilmaista täysin avoimesti mahdolliset lisävaatimukset, jotka saattavat haitata sisämarkkinoita, kilpailukykyä ja kasvua.

| — | Se, että yhdessä jäsenvaltiossa säännöt eivät ole niin tiukat kuin toisessa, ei automaattisesti tarkoita sitä, että viimeksi mainitun säännöt olisivat suhteettomat ja ristiriidassa EU:n oikeuden kanssa. On jäsenvaltioiden tehtävä arvioida tilannetta tapauskohtaisesti ottaen huomioon kaikkien sidosryhmien näkökannat ja sääntely-ympäristö kokonaisuudessaan. Vaikutustenarviointi voisi olla tässä tärkeä apuväline. |
| --- | --- |

—

Se, että yhdessä jäsenvaltiossa säännöt eivät ole niin tiukat kuin toisessa, ei automaattisesti tarkoita sitä, että viimeksi mainitun säännöt olisivat suhteettomat ja ristiriidassa EU:n oikeuden kanssa. On jäsenvaltioiden tehtävä arvioida tilannetta tapauskohtaisesti ottaen huomioon kaikkien sidosryhmien näkökannat ja sääntely-ympäristö kokonaisuudessaan. Vaikutustenarviointi voisi olla tässä tärkeä apuväline.

| — | Jos asetetaan lisävaatimuksia saatettaessa direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, on niiden yhteydessä esitettävä asiakirjoja, joissa ilmaistaan avoimesti lisäysten syyt. |
| --- | --- |

—

Jos asetetaan lisävaatimuksia saatettaessa direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, on niiden yhteydessä esitettävä asiakirjoja, joissa ilmaistaan avoimesti lisäysten syyt.

| 4.5 | Jotta yritykset ja muut sidosryhmät eivät joutuisi kilpailullisesti huonompaan asemaan verrattuna vastaaviin tahoihin muissa jäsenvaltioissa, komission tulisi laatia ohjeet jäsenvaltioiden auttamiseksi säädöksen sisältämien vaatimusten asianmukaisessa täytäntöönpanossa siten, että noudatetaan suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita ja turvataan tasapuoliset kilpailun edellytykset. ETSK toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa huolehtia työmarkkinaosapuolten ja muiden merkittävien eturyhmien mahdollisimman suuresta osallisuudesta täytäntöönpanoprosessissa sekä jäsenvaltioiden ja kansallisten ja alueellisten parlamenttien vahvasta osallistumista jälkiarviointeihin (9). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK:n suositukset, joiden avulla varmistetaan EU:n säädösten saattaminen tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Jäsenvaltioiden tulisi kiinnittää huomiota asianmukaisiin täytäntöönpanon määräaikoihin, jotta voidaan varata riittävästi aikaa kaikkien asianomaisten sidosryhmien kuulemiseen:






  — | Kun jäsenvaltioiden valmisteluelimissä laaditaan yleisiä kansallisia kantoja alustavia neuvotteluja varten, on kiinnitettävä huomiota täytäntöönpanon määräaikaan. |
| --- | --- | --- |

4.6.1

—

Kun jäsenvaltioiden valmisteluelimissä laaditaan yleisiä kansallisia kantoja alustavia neuvotteluja varten, on kiinnitettävä huomiota täytäntöönpanon määräaikaan.

| — | Tällöin olisi tarkistettava, onko EU:n direktiivissä kaksi määräaikaa: toinen kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön laatimiselle ja toinen lainsäädännön voimaantulolle. |
| --- | --- |

—

Tällöin olisi tarkistettava, onko EU:n direktiivissä kaksi määräaikaa: toinen kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön laatimiselle ja toinen lainsäädännön voimaantulolle.

| — | Täytäntöönpanon määräaikaa on noudatettava ja seurattava koko lainsäädäntäprosessin ajan. |
| --- | --- |

—

Täytäntöönpanon määräaikaa on noudatettava ja seurattava koko lainsäädäntäprosessin ajan.

| — | Komission täytäntöönpanosuunnitelmiin sisältyy tuen ja avun tarjoaminen. |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanosuunnitelmiin sisältyy tuen ja avun tarjoaminen.

| 4.6.2 | Kuulemiset:






  — | EU:n tasolla komission antama apu täytäntöönpanoprosessissa, eli muun muassa suositukset ja keskustelut asiantuntijaryhmissä, voi olla hyödyllistä ja voi auttaa pääsemään yhteisymmärrykseen jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- | --- |

4.6.2

—

EU:n tasolla komission antama apu täytäntöönpanoprosessissa, eli muun muassa suositukset ja keskustelut asiantuntijaryhmissä, voi olla hyödyllistä ja voi auttaa pääsemään yhteisymmärrykseen jäsenvaltioiden välillä.

| — | Euroopan komission tulisi mukauttaa nykyisiä täytäntöönpanomenettelyjä (suuntaviivat), jotta paitsi varmistettaisiin se, että direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti, myös huolehdittaisiin prosessin tehokkuudesta. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission tulisi mukauttaa nykyisiä täytäntöönpanomenettelyjä (suuntaviivat), jotta paitsi varmistettaisiin se, että direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tapahtuu unionin oikeuden mukaisesti, myös huolehdittaisiin prosessin tehokkuudesta.

| — | Mahdollisuutta, että komissio luo EU:n säädöksiin keskittyvän erityisen verkkoalustan (kuten nykyinen ilmoituksiin käytettävä sähköinen rajapinta) tai sähköisen tietokannan, jossa jaettaisiin hyviä käytänteitä, olisi kehitettävä pidemmälle. Monitasoista hallintoa tulisi edistää, ja sen tulisi kattaa kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuutta, että komissio luo EU:n säädöksiin keskittyvän erityisen verkkoalustan (kuten nykyinen ilmoituksiin käytettävä sähköinen rajapinta) tai sähköisen tietokannan, jossa jaettaisiin hyviä käytänteitä, olisi kehitettävä pidemmälle. Monitasoista hallintoa tulisi edistää, ja sen tulisi kattaa kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät.

| 4.6.3 | Terminologia ja delegoidut säädökset:






  — | Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään täsmällistä ja yhdessä sovittua kieltä koko neuvotteluprosessin ajan neuvostossa. |
| --- | --- | --- |

4.6.3

—

Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään täsmällistä ja yhdessä sovittua kieltä koko neuvotteluprosessin ajan neuvostossa.

| — | Perustermit ja määritelmät on vahvistettava selkeästi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa neuvotteluja. |
| --- | --- |

—

Perustermit ja määritelmät on vahvistettava selkeästi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa neuvotteluja.

| — | Komission on otettava huomioon termien ja määritelmien erilaiset merkitykset eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Komission on otettava huomioon termien ja määritelmien erilaiset merkitykset eri jäsenvaltioissa.

| — | Yhdessä säädöksessä esitettyjen määritelmien tulisi olla johdonmukaisia muun EU:n lainsäädännön määritelmien kanssa. |
| --- | --- |

—

Yhdessä säädöksessä esitettyjen määritelmien tulisi olla johdonmukaisia muun EU:n lainsäädännön määritelmien kanssa.

| — | Delegoitujen säädösten tulisi noudattaa SEUT-sopimuksen 290 artiklan vaatimuksia: selkeät ja täsmälliset määritelmät vahvistetaan perussäädöksissä. |
| --- | --- |

—

Delegoitujen säädösten tulisi noudattaa SEUT-sopimuksen 290 artiklan vaatimuksia: selkeät ja täsmälliset määritelmät vahvistetaan perussäädöksissä.

| — | Delegoituja säädöksiä olisi harkittava vain, kun on kyse säädöksen muista kuin keskeisistä osista, ja vain näitä osia voidaan täydentää tai muuttaa (10). |
| --- | --- |

—

Delegoituja säädöksiä olisi harkittava vain, kun on kyse säädöksen muista kuin keskeisistä osista, ja vain näitä osia voidaan täydentää tai muuttaa (10).

5.   Erityistä huomiota vaativia aloja

5.1   Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI)

| 5.1.1 | Euroopan koheesiopolitiikka eli erityisesti rakennerahastot ja Euroopan sosiaalirahasto pannaan täytäntöön monitahoisessa hallinnollisessa, institutionaalisessa ja sääntelyllisessä ympäristössä. Ne muodostavat erityisalan, jossa tarpeeton ja raskas täytäntöönpanoprosessi voi vaikuttaa kielteisesti EU:n toimintapolitiikkoihin. Tässä yhteydessä kansallisissa tai alueellisissa säännöissä usein lisätään jotain sen sijaan että huolehdittaisiin vain (unionin) vähimmäisvaatimusten asettamisesta. Monet näistä säännöistä johtavat ylimääräiseen hallinnolliseen rasitteeseen. Olisi huomattava, että lisävaatimukset usein perustuvat siihen olettamukseen, että ne ovat tärkeitä, hyödyllisiä, tarpeellisia ja tulosta demokraattisesta prosessista. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | ETSK kehottaa komissiota ryhtymään nopeasti toimenpiteisiin ERI-investointeja vakavasti haittaavan tarpeettoman hallinnollisen rasitteen poistamiseksi valmisteltaessa monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2021–2027. Esteet liittyvät valtiontukeen, hankintasääntöjen noudattamiseen, tarkastuskäytäntöihin ja yleispätevien yksityiskohtaisten ohjeiden viivästymiseen ja jopa antamiseen takautuvasti. Turhan hallinnollisen rasitteen vähentäminen ja välttäminen on kaikkien vastuulla. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Epäasianmukaiset käytännöt voivat aiheuttaa luottamuspulaa kaikissa ERI-rahastojen täytäntöönpanojärjestelmän vaiheissa. Niitä ovat riskien välttäminen kaikilla tasoilla, komission eri pääosastojen antamien vastausten epäyhtenäiset tulkinnat, edelleen ilmenevät puutteet ERI-sääntöjen yhdenmukaisuudessa valtio-, paikallis- ja aluetasolla, pelko valtiontukisääntöjen vastaisesta toiminnasta, julkista hankintapolitiikkaa koskevat erilaiset lähestymistavat EU:ssa (avoimuuden korostaminen) ja jäsenvaltioissa (rahalle saatavan vastineen korostaminen) ja erilaiset kansalliset hallintokulttuurit. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | Epäasianmukaiset käytänteet voivat myös vaikuttaa kielteisesti sekä edunsaajiin että ohjelmaelimiin ja lisätä ERI-rahastojen täytäntöönpanon hallinnollisia kustannuksia ja taakkaa ja heikentää näin rahastojen kiinnostavuutta. Koska vaihtoehtoisia riitojenratkaisujärjestelmiä ei ole, maksujen myöhästymisellä, hallinnon ylikuormittumisella, epäasianmukaisella valvonnalla, hankkeiden hylkäämisellä, yhteistoiminnan ulkopuolelle jäämisellä ja muilla vastaavilla voi olla kielteisiä vaikutuksia yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin. Näiden syiden vuoksi ETSK kehottaa perustamaan erityisiä riitojenratkaisujärjestelmiä. |
| --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | Suosituksia tuleviksi toimiksi vuosina 2021–2027 |
| --- | --- |

5.1.5

| 5.1.5.1 | Hallinnollisen rasitteen vähentäminen hallinnoinnissa ja valvonnassa:






  — | On toteutettava nopeasti toimia EU:n tasolla ja kansallisesti päällekkäisten käytänteiden, prosessien ja menettelyjen havaitsemiseksi ja mahdollisuuksien mukaan poistamiseksi sekä ehdotettava tehokkaampia ratkaisuja hyvien käytänteiden pohjalta. |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1

—

On toteutettava nopeasti toimia EU:n tasolla ja kansallisesti päällekkäisten käytänteiden, prosessien ja menettelyjen havaitsemiseksi ja mahdollisuuksien mukaan poistamiseksi sekä ehdotettava tehokkaampia ratkaisuja hyvien käytänteiden pohjalta.

| — | ”Jaettu hallinnointi” on yksi merkittävistä ERI-rahastojen monimutkaisuuden syistä. Olisi sovellettava ”yhdennettyä lähestymistapaa”, jossa ERI-rahastojen hallinto ja valvonta perustuvat kansallisiin vaatimuksiin (”hajautettu hallinnointi”). |
| --- | --- |

—

”Jaettu hallinnointi” on yksi merkittävistä ERI-rahastojen monimutkaisuuden syistä. Olisi sovellettava ”yhdennettyä lähestymistapaa”, jossa ERI-rahastojen hallinto ja valvonta perustuvat kansallisiin vaatimuksiin (”hajautettu hallinnointi”).

| — | Jäsenvaltioiden tulee toteuttaa tarkastus-, hallinnointi- ja valvontajärjestelmiinsä kohdistuvia itsearviointeja liiallisten ja päällekkäisten sääntöjen havaitsemiseksi ja poistamiseksi ja samalla EU:n varojen asianmukaisen käytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden tulee toteuttaa tarkastus-, hallinnointi- ja valvontajärjestelmiinsä kohdistuvia itsearviointeja liiallisten ja päällekkäisten sääntöjen havaitsemiseksi ja poistamiseksi ja samalla EU:n varojen asianmukaisen käytön varmistamiseksi.

| — | Komission tulee ottaa paremmin huomioon tuen intensiteetti ja erilaisten täytäntöönpanomallien ja -mekanismien erityispiirteet (esim. avustukset, rahoitusvälineet, yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot jne.) laadittaessa asiaa koskevia sääntöjä ja menettelyjä. |
| --- | --- |

—

Komission tulee ottaa paremmin huomioon tuen intensiteetti ja erilaisten täytäntöönpanomallien ja -mekanismien erityispiirteet (esim. avustukset, rahoitusvälineet, yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot jne.) laadittaessa asiaa koskevia sääntöjä ja menettelyjä.

| 5.1.5.2 | ETSK vaatii yksinkertaistamaan ja selkeyttämään valtiontukisääntöjä muun muassa poistamalla kaikki epävarmuutta aiheuttavat tekijät niiden soveltamisessa. Mahdollisia muutoksia olisi harkittava, tarvittaessa myös voimassa oleviin sääntöihin, jotta samankaltaisia ERI-hankkeita kohdellaan samalla tavalla kuin hankkeita, jotka rahoitetaan ESIR-rahastosta tai komission suoraan hallinnoimista ohjelmista (esim. Horisontti 2020 -puiteohjelma). Samaan aikaan ETSK varoittaa, että tulkinta- ja muiden ohjeiden sekä kysymys-vastaus-asiakirjojen määrää on rajattava, jottei niistä tule käytännössä uutta lainsäädäntökerrosta. Komitea kehottaa korvaamaan ne hyvien käytänteiden levittämisellä ja välttämään takautuvaa soveltamista. Komitea kehottaa komissiota pidättäytymään laatimasta kaikille jäsenvaltioille suunnattuja ohjeita yhden tai vain muutaman jäsenvaltion esittämän pyynnön tai havaitseman ongelman perusteella. |
| --- | --- |

5.1.5.2

| 5.1.5.3 | ETSK ehdottaa, että perustetaan työryhmä käsittelemään julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin liittyviä erilaisia lähestymistapoja. Työryhmään olisi otettava asiasta vastaavien pääosastojen sekä rahastojen edustajia, joiden tulisi tarvittaessa tulkita sääntöjä johdonmukaisesti ja antaa yhteneviä neuvoja ja soveltaa rahoitusoikaisuihin yhdenmukaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

5.1.5.3

| 5.1.5.4 | ETSK katsoo, että toissijaisuusperiaatetta tulisi soveltaa paremmin ERI-rahastojen täytäntöönpanossa: kansallisten sääntöjen noudattamisen valvonta olisi jätettävä kansallisten viranomaisten vastuulle. Komitea kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikkia yksinkertaistamisvaihtoehtoja, joita uudella ohjelmakaudella tarjotaan, ja pidättäytymään ylisääntelystä, jolla tarkoitetaan tässä kaikkia normeja, suuntaviivoja ja täytäntöönpanomenettelyjä, jotka voidaan katsoa tarpeettomiksi hallintoviranomaisten asettamien poliittisten tavoitteiden näkökulmasta, sekä poistamaan tarpeettomat hallinnolliset rasitteet. |
| --- | --- |

5.1.5.4

5.2   Kohti parempaa sääntelyä

| 5.2.1 | ETSK korostaa, että tarpeettomat sääntely- ja hallintorasitteet ovat esteitä yrityksille, kansalaisille ja viranomaisille. Komitea toistaa, että tarvitaan yksinkertaisempaa, johdonmukaista ja parempilaatuista sääntelyä, joka ymmärretään oikein ja pannaan täytäntöön avoimella tavalla. Yhtä tärkeää on osallistaa kaikki neljä hallintotasoa: EU-, valtio-, paikallis- ja aluetaso. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Muutamissa jäsenvaltioissa on kansallisia komiteoita, joille hallitusten tulee perustella EU:n lainsäädännössä asetettua vähimmäistasoa tiukempi sääntely (ylisääntely). Jäsenvaltioihin, joissa tällaisia elimiä ei ole, ei ole tarpeen luoda uusia hallinnollisia elimiä, mutta prosessin, jossa hyväksytään mahdollisia omia vaatimuksia EU:n vaatimusten lisäksi, tulisi olla näissäkin maissa läpinäkyvä. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Kuten aiemmissakin lausunnoissaan (11), ETSK suosittaa pk-yritystestien tekemistä nykyistä tehokkaammin vaikutustenarvioinneissa, joissa tarkastellaan ehdotuksia uusiksi EU-säädöksiksi. Komitea kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisuuksia myöntää mikroyrityksille poikkeuksia eräistä säännöistä EU:n lainsäädännön nojalla. ETSK toistaa, että sääntelytaakan vähentämistavoitteiden tulisi perustua kokonaisvaltaiseen arvioon, johon osallistuvat myös kansalaisyhteiskunta ja sidosryhmät vuoropuhelun kautta. Jäsenvaltioissa käytössä olevaa kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden, sijoittajien ja ympäristön suojelun tasoa ei saa kyseenalaistaa pantaessa täytäntöön EU:n lainsäädäntöä (12). |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | ETSK muistuttaa, että EU:n toimintapolitiikan eri tavoitteet ovat perussopimusten mukaan yhdenvertaisia ja johdonmukaisia: niissä korostuvat erityisesti täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen, sosiaalisesti vastuullinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan kannustinpohjaisten mallien, kansainvälisten normien ja suuntaviivojen käyttämistä aina, kun se on järkevää ja perusteltua. |
| --- | --- |

5.2.5

6.   Vaikutus työelämän, kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun vaatimuksiin

| 6.1 | Viime vuosikymmeninä on annettu monia EU:n laajuisia vähimmäisvaatimuksia kuluttajansuojan, ympäristönsuojelun ja työntekijöiden suojelun alalla. Niiden tarkoituksena on lähentää ylöspäin elin- ja työoloja unionissa eli saada aikaan enemmän sosiaalista lähentymistä SEUT-sopimuksen 151 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EU:n lainsäätäjä on nimenomaisesti jättänyt jäsenvaltioille liikkumavaraa panna täytäntöön vähimmäisvaatimuksia EU:n perussopimusten periaatteiden mukaisesti, kunhan noudatetaan erityisesti suhteellisuusperiaatetta. Tämän tuloksena direktiiveissä säädetään, että jäsenvaltiot voivat ottaa tiukemmat vaatimuksensa huomioon täytäntöönpanoprosessissaan. ETSK korostaa, että aina kun jäsenvaltio päättää asettaa kunnianhimoisempia suojeluvaatimuksia, voitaisiin muiden näkökohtien ohella ottaa huomioon paremman sääntelyn periaatteet. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Tällaiset kansalliset vaatimukset ovat tulosta demokraattisista neuvotteluprosesseista, joihin on osallistunut huomattavassa laajuudessa eurooppalaisia ja kansallisia työmarkkinaosapuolia ja jotka hyödyttävät työntekijöitä, kuluttajia ja yrityksiä. EU:n perussopimusten tavoitteiden mukaisesti vähimmäisvaatimusten asettamisella tulisi pyrkiä sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseen, eikä se saisi vaikuttaa kielteisesti kansallisella tasolla sovellettavaan korkeammantasoiseen suojeluun. EU:n oikeuden vähimmäisvaatimuksiin sisältyy usein jopa erillisiä nykyisen oikeuksien tason säilyttämistä koskevia lausekkeita, joiden mukaan direktiivin täytäntöönpanoa ei voi käyttää perusteena mahdollisesti korkeampien kansallisten vaatimusten alentamiselle EU:n vaatimustason mukaisiksi. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että kansalliset vaatimukset olisivat kiveen hakattuja eikä niitä voisi koskaan muuttaa. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Kun EU:n lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jäsenvaltiot voisivat tehdä vaikutustenarviointeja selvittääkseen sosiaalisia, taloudellisia ja muita vaikutuksia. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Sosiaalipolitiikassa sekä kuluttajansuojan alalla ja ympäristönsuojelussa EU:n lainsäädännöllä on varmistettu, ettei jäsenvaltioiden korkeampaa vaatimustasoa heikennetä vaan se säilytetään ja että vaikutustenarvioinneissa kuullaan kaikkia sidosryhmiä. ETSK on tässä yhteydessä toistuvasti ilmaissut näkemyksenään, että paremman sääntelyn agendan tulisi tuottaa korkealaatuista EU:n lainsäädäntöä heikentämättä keskeisiä poliittisia tavoitteita ja luomatta paineita sääntelyn purkamiseen, kun kyse on sosiaalisesta suojelusta ja ympäristönsuojelusta sekä perusoikeuksista (13). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK toistaa, että eurooppalaisilla vähimmäisvaatimuksilla pyritään etenkin EU:n sosiaalipolitiikassa lähentämään elin- ja työoloja kaikkialla EU:ssa ja saamaan siten aikaan ylöspäin suuntautuvaa sosiaalista lähentymistä. EU:n direktiivien vähimmäisvaatimuksia ei pidä tulkita ”enimmäistasoksi”, jota ei voisi ylittää saatettaessa niitä osaksi kansallista oikeusjärjestelmää. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK kannattaa sääntelyn parantamisprosessia ja tunnustaa sen lisäarvon. Samaan aikaan komitea varoittaa, että sitä ei missään tapauksessa saa käyttää verukkeena vaatimustason alentamiselle etenkään kuluttaja-, ympäristö- tai työoikeuden aloilla, sillä nämä edistävät hyvinvoinnin kasvua ja kestäväpohjaisten työpaikkojen luomista. ETSK varoittaa, että se ruokkisi kasvavaa EU-skeptisyyttä laajojen kansanosien parissa. ETSK katsoo, että kansan hyväksyntää Euroopan yhdentymisprosessille ei saisi vaarantaa sääntelykilpailulla, jossa vaatimustasoja alennetaan. |
| --- | --- |

6.7

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_en#need

1

(2)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 1.

2

(3)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 11; EUVL C 13, 15.1.2016, s. 192; EUVL C 303, 19.8.2016, s. 45; EUVL C 487, 28.12.2016, s. 51; EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-doing-less-more-efficiently_1.pdf

4

(5)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22, EUVL C 18, 19.1.2017, s. 10.

5

(6)  Ks. esim. kohta 1.2, ETSK:n lausunto REFIT-ohjelmasta (EUVL C 303, 19.8.2016, s. 45).

6

(7)  COM(2012) 746 final, s. 2.

7

(8)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 45, kohta 2.1.

8

(9)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22, kohta 1.2.

9

(10)  CES248-2013 (tiedonanto) (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 145).

10

(11)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 1.

11

(12)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22, kohdat 4.7.1 ja 4.8.3.

12

(13)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22 (kohdat 1.1 ja 3.4.); EUVL C 303, 19.8.2016, s. 45 (kohdat 2.1–2.2, 2.5); EUVL C 13, 15.1.2016, s. 192 (kohta 2.4).

13

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sukupuolten välinen digitaalinen kuilu”

(Euroopan parlamentin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2018/C 440/06)

| Esittelijä: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Giulia BARBUCCI

| Euroopan parlamentin pyytämä valmisteleva lausunto | kirje, 19.4.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 19.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 176/2/6 |

Euroopan parlamentin pyytämä valmisteleva lausunto

kirje, 19.4.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

19.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

176/2/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Sukupuolten välisen digitaalisen kuilun syyt ovat moninaiset, ja toimia onkin toteutettava eri aloilla: koulutusjärjestelmä lapsuudesta aikuisuuteen, työmarkkinat, työ- ja yksityiselämän tasapaino, julkiset palvelut ja yleinen digitaalinen kuilu. On suositeltavaa soveltaa monialaista lähestymistapaa, joka kokoaa yhteen innovoinnin eri näkökohdat (mm. teknologiset, sosiaaliset ja kulttuuriset näkökohdat). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako ei ole vain teknologinen vaan myös taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen kysymys, johon tulee puuttua monitasoisilla ja kokonaisvaltaisilla toimintalinjoilla, jotta sukupuolten väliseen kuiluun voidaan tarttua sosiaalisista ja kulttuurisista juurisyistä lähtien. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | On tärkeää pyrkiä lisäämään naisten määrää luonnontieteen, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) alalla, sillä tämä voi parantaa tilannetta myös muilla aloilla sekä taloudessa ja yhteiskunnassa yleisesti. Samaan aikaan on oleellista tunnustaa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvän koulutuksen sekä monialaisen osaamisen, yrittäjätaitojen, digitaalisen osaamisen ja pehmeiden taitojen (kuten empatian, luovuuden ja monimutkaisen ongelmanratkaisun) kasvava merkitys digitaaliaikakaudella kaikilla aloilla. Monialainen koulutus ja ihmiskeskeiset taidot ovat välttämättömiä, ja koulutusjärjestelmissä tulisi ottaa nämä seikat huomioon. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | On varmistettava digitaalinen lukutaito ja koulutus kaikille kiinnittäen erityistä huomiota tyttöihin, jotta voidaan poistaa sukupuolten välinen digitaalinen kuilu heti alkulähteillä. Stereotypioiden kitkemiseksi digitaalialalla tarvitaan ehdottomasti lisää naispuolisia roolimalleja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | On kannustettava naisia teknisiin ja korkean tason työtehtäviin poistamalla koulukseen liittyvät ja ammatilliset esteet ja stereotypiat sekä varmistamalla elinikäinen digitaalinen koulutus, jotta voidaan estää naisten syrjäytyminen työmarkkinoilta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Opettajille ja kouluttajille olisi annettava kaikilla tasoilla oikeat välineet tieto- ja viestintätekniikan käyttöön opetuksessa, jolloin voidaan edistää demokratiaa ja entistä osallistavampia ja yksilöllisempiä koulutus- ja opetusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Köyhyyden naisvaltaistumisen kierteen estämiseksi on varmistettava oikeudenmukaiset työehdot ja sosiaalinen suojelu (1). Tämä pätee erityisesti ”keikkataloudessa” (2). Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja työehtosopimusneuvotteluilla on tässä perustavan tärkeä rooli. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Naisten osallistuminen tieto- ja viestintätekniikan kehittämistyöhön saattaa auttaa poistamaan teknologian suunnittelun mahdollista sukupuolittumista. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Naisyrittäjiä on tuettava poistamalla esteet naisten itsenäiseltä ammatinharjoittamiselta sekä parantamalla mahdollisuuksia saada sosiaalista suojelua ja kohentamalla sosiaalisen suojelun laatua (3). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Älykästä työskentelyä ja etätyöskentelyä olisi seurattava, jotta voidaan välttää hoivan, työn ja yksityiselämän rajojen hämärtymistä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | On tärkeää lisätä vammaisten naisten osallistumista työmarkkinoille panemalla täytäntöön YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) (4). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Julkisen sektorin digitalisaatio tarjoaa loistavan mahdollisuuden naisten työmarkkinoille osallistumisen edistämiseen ja naisten avustamiseen hoitovelvoitteissa sekä julkisen palvelujen saatavuuteen liittyvien ja hallinnollisten esteiden poistamiseen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | On tärkeää puuttua sukupuolistereotypioihin: asia tulee ottaa esille kaikessa politiikassa ja kaikilla aloilla ja siihen tulisi tarttua syvimpiä sosiaalisia ja kulttuurisia juuria myöten. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Yksi tärkeimmistä esteistä naisten osallistumiselle verkossa ja verkkoyhteisöissä on verkkokiusaaminen. Naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehty Istanbulin yleissopimus on ratifioitava, ja sitä on noudatettava. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kaikissa valtio-, unioni- ja kansainvälisen tason toimintalinjoissa tulisi ottaa huomioon naisten syrjiminen digitaalialalla. Tällä syrjinnällä on myös kielteinen vaikutus talouteen ja yhteiskuntaan yleisesti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Julkisessa politiikassa tulisi ottaa huomioon sukupuolinäkökulma (valtavirtaistaminen). Sukupuolitietoinen budjetointi ja sukupuolilinssit voivat olla tässä hyödyllisiä välineitä. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota vahvistamaan naisia ja digitalisaatiota koskevia kysymyksiä käsittelevää työryhmää ja Digital4Her-aloitetta. On tärkeää luoda ja kehittää naisille eurooppalaisia verkostoja digitaalialalla ja edistää näin tyttöjen ja naisten osallistumista digitaaliseen tutkimukseen ja työelämään digitaalialalla kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Euroopan komission tulisi suosittaa, että EU-maat asettavat kansallisia tavoitteita ja indikaattoreita tilanteen seuraamiseksi (vuosittaiset tulostaulut). Olisi mitattava tilanteen parantumista tai heikentymistä myös Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimusten avulla. Jäsenvaltioille voitaisiin antaa tähän liittyen maakohtaisia suosituksia eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Työmarkkinaosapuolet asianmukaisilla tasoilla ovat sitoutuneet edistämään sukupuolten tasa-arvoa koulutuksessa ja työmarkkinoilla sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kaventamiseksi, ja niillä on tässä keskeinen asema. Erityisesti työehtosopimusneuvotteluilla on ratkaiseva rooli elinikäisen oppimisen ja työmarkkinoiden kannalta sekä puututtaessa sukupuolirooleihin, edistettäessä naisten asemaa päätöksenteossa ja eri elimissä, parannettaessa työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja kavennettaessa sukupuolten palkkaeroa (5). |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK suosittaa, että Euroopan parlamentti tukee näitä suosituksia seuraavalla vaalikaudellaan, sillä aihe on perustavan tärkeä Euroopan tulevan kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

1.20

2.   Johdanto

2.1   Sukupuolten välinen kuilu

| 2.1.1 | Euroopan parlamentissa pitämässään puheessa Euroopan komission poliittisista painopisteistä Jean-Claude Juncker totesi, että Euroopan unionissa ei ole sijaa syrjinnälle ja että perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue on yksi komission kymmenestä poliittisesta painopisteestä. Sukupuolten tasa-arvo kuuluu tähän, vaikka perusoikeuskirjalla on jo tärkeä rooli alalla, sillä sen mukaan ”[n]aisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien” (6). Digitaalitaloudesta ja -yhteiskunnasta vastaava komission jäsen Mariya Gabriel on vastikään linjannut toimia osana strategiaansa, jonka tavoitteena on lisätä naisten osallistumista digitaalialalla. Onkin tarpeellista varmistaa tietotekniikkayritysten allekirjoittaman Digital4Her-julistuksen seuranta. Julistuksessa sitoudutaan osallistavaan työkulttuuriin ja -ympäristöön, jossa kiinnitetään huomiota sukupuolten tasapuoliseen edustukseen. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Naisia syrjitään edelleen työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa yleensäkin. Tasa-arvoindeksi – jolla mitataan eriarvoisuutta työn, ajan, rahan, osaamisen, vallan, väkivallan ja terveyden suhteen – osoittaa, että edistys näillä aloilla on hidasta: indeksi nousi 62 pisteestä vuonna 2005 65 pisteeseen vuonna 2013 ja 66,2 pisteeseen vuonna 2017 (7). Syrjinnän syyt ovat moninaiset. Syrjinnästä johtuvan epätasapainon korjaamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisessä luvussa käsitellään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja pääsyä työmarkkinoille. Näin todetaan se, että sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat niitä aloja, joilla syrjintä on tavallisempaa. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Sukupuolten välinen digitaalinen kuilu on yksi eriarvoisuuden muoto, joka johtuu naisiin kohdistuvasta syrjinnästä ja on omiaan muodostamaan sietämättömän esteen naisten osallistumiselle sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti. Se hidastaa tulevaisuudessa Euroopan digitalisoituvan talouden kasvua. Tällä hetkellä 68 prosenttia miehistä ja 62 prosenttia naisista käyttää tietokonetta ja internetiä säännöllisesti, 33 prosenttia miehistä ja 18 prosenttia naisista asentaa ohjelmia laitteisiinsa, ja 47 prosenttia miehistä ja 35 prosenttia naisista käyttää verkkopankkipalveluja (8). Lisäksi, vaikka naisten osuus kaikista tutkinnon suorittaneista on yli puolet, he ovat edelleen aliedustettuina luonnontieteiden ja tieto- ja viestintätekniikan opinnoissa. Heidän osuutensa on noin kolmannes kaikista alan työntekijöistä prosenttiosuuksien vaihdellessa eri työtehtävissä (8 prosenttia ohjelmistojen alalla, 54 prosenttia alemman tason IT-tehtävissä). Käsillä olevan lausunnon tarkoituksena on antaa suosituksia ja esittää ehdotuksia koulutusjärjestelmässä ja työmarkkinoilla ilmenevän epätasapainon poistamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Naisille on myös vaikeampaa käyttää internetiä verkkokiusaamisen takia: tytöt ovat paljon enemmän verkkohäirinnän kohteena (EIGE:n tietojen mukaan 51 prosenttia naisista ja 42 prosenttia miehistä on kohdannut verkkohäirintää) (9). Naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehty Istanbulin yleissopimus on ratifioitava, ja sitä on noudatettava. |
| --- | --- |

2.1.4

2.2   Digitalisaatio ja digitaalinen kuilu

| 2.2.1 | Digitalisaatio ei ole vain teknologinen prosessi, vaan siihen liittyy myös taloudellinen, sosiaalinen, yhteiskunnallinen ja kulttuurinen aspekti. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Euroopan komission tutkimuksen (10) mukaan digitalisaatio voisi tuoda EU:n BKT:hen vuosittain 415 miljardin euron lisän ja naisten osuuden kasvu digitaalialan työpaikoissa 16 miljardin euron lisän. Samaan aikaan yrityksillä on vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita, joten digitaalialalla on tilaa työllisyyden lisäämiselle ja koulutuksen parantamiselle. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Digitaalinen kuilu tarkoittaa internetyhteyksien rajallisen saatavuuden lisäksi myös tieto- ja viestintätekniikan välineiden käyttämisen kannalta välttämättömien perustaitojen puuttumista. Yksi digitaalisen kuilun näkökohdista on sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako. Kansainvälisen televiestintäliiton 91:tä kansantaloutta koskevien, sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen mukaan vuonna 2017 naisista 44,9 prosentilla oli pääsy internetiin, kun taas miehillä vastaava osuus oli 50,9 prosenttia. Eurostatin tietojen mukaan vuonna 2017 naisista 71 prosentilla ja miehillä 74 prosentilla oli päivittäin pääsy internetiin ja 49 prosentilla naisista ja 54 prosentilla miehistä oli verkkopankkiyhteys (11). On tärkeää tarkastella asiaa sekä työmarkkinoiden kannalta – digitalisaatio koskee kaikki työntekijöitä – että käyttäjien kannalta – kaikki ovat teknologian käyttäjiä. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Digitaalinen kuilu kytkeytyy usein muihin syrjinnän muotoihin: etniseen vähemmistöön kuuluminen, maaseutualueella asuminen, maahanmuuttajatausta, vammaisuus, köyhyys jne. Teknologia voi auttaa poistamaan nämä esteet ja tekemään maailmasta osallistavamman kaikille, mutta se voi myös kärjistää niitä, elleivät yhteiskunnalliset toimijat ohjaile prosessia. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako on taloudellinen, sosiaalinen, yhteiskunnallinen ja kulttuurinen kysymys, johon tulee puuttua monitasoisilla ja kokonaisvaltaisilla toimintalinjoilla, sillä se johtaa sukupuolten välisen eron kasvuun. Sukupuolten välinen kuilu tulee myös ottaa esille kaikessa politiikassa ja kaikilla aloilla, ja siihen tulisi tarttua syvimpiä sosiaalisia ja kulttuurisia juuria myöten. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Digitalisaation laadullinen vaikutus osaamistarpeisiin on myös mielenkiintoinen kysymys sukupuolinäkökulmasta, sillä naisilla on suurempi edustus eräiden alojen työpaikoissa ja aliedustus taas toisilla aloilla, kuten STEM-aloilla (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). Naisten osuutta STEM-aloilla on pyrittävä lisäämään. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | On kuitenkin myös tärkeää tunnustaa pehmeän osaamisen kasvava merkitys digitaaliaikakaudella kaikilla aloilla. Tekoälyn ja esineiden internetin keskeinen piirre on se, että koneista tulee herkempiä ja älykkäämpiä, jolloin ihmistyövoimasta tulee korvaamatonta vain, jos se voi kilpailla varsinaisilla inhimillisillä taidoilla, kuten kyvyllä sopeutua muutoksiin ja tehdä yhteistyötä. Empatia, luovuus ja monimutkaisten ongelmien ratkaiseminen ovat taitoja, joita nykypäivän yhteiskunnassa opetetaan useammin tytöille kuin pojille ja joita tytöt kehittävät poikia enemmän (12). On suositeltavaa soveltaa monialaista lähestymistapaa, joka kokoaa yhteen innovoinnin eri näkökohdat (mm. teknologiset, sosiaaliset ja kulttuuriset näkökohdat), kun pyritään paitsi torjumaan riskejä myös hyödyntämään mahdollisuuksia, joita digitalisaatio tarjoaa naisille. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | On kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisiin, etenkin naisiin, joiden ”tilanne ei ole vain ei-vammaisten naisten – – tilannetta huonompi” (13). Olisikin tärkeää varmistaa, että ”vammaisilla naisilla ja tytöillä on mahdollisuus hyödyntää tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin eri komponentteja ja päästä tietoyhteiskunnan piiriin” (14). |
| --- | --- |

2.2.8

3.   Sukupuolten välinen kuilu koulutusjärjestelmässä

| 3.1 | Koulutusjärjestelmä on tärkein politiikan ala, johon tulee puuttua. Naisten osuus tieto- ja viestintätekniikka-alan korkeakouluopinnoissa on laskenut vuoteen 2011 verrattuna (15). Naisten digitaalisen lukutaidon ja digitaalisten taitojen parantaminen kaikilla tasoilla onkin erittäin tärkeää, jotta naiset voisivat osallistua aktiivisesti yhteiskunnan kehittämiseen ja hyödyntää digitalisaation tuomia mahdollisuuksia ja välttää jälkeen jäämisen. Vammaisilla naisilla tulisi olla oikeus osallistavaan ja korkeatasoiseen koulutukseen. On puututtava kulttuurisiin ja kielellisiin stereotypioihin ja tarjottava tytöille erilaisia roolimalleja erityisesti mediassa. Lisäksi opetuksessa ja luokkatyöskentelyssä voidaan käyttää tieto- ja viestintätekniikan välineitä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Perusasteen koulutuksessa on tärkeää varmistaa digitaalinen lukutaito ja digitaalikoulutus kaikille, jotta voidaan taata, että naiset ja miehet pystyvät tulevaisuudessa sopeutumaan nopeasti muuttuvaan teknologiaan. OECD-maissa 15-vuotiaiden edistymistä koulutuksessa mittaavan kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) mukaan poikia, jotka ovat kiinnostuneita urasta STEM-alalla, on lähes neljä kertaa enemmän kuin tyttöjä (16). EIGE:n tutkimuksen mukaan EU:ssa 3–15 prosenttia teini-ikäisistä pojista on kiinnostunut työstä tieto- ja viestintäteknologian ammateissa, mutta vain neljässä EU-maassa 1–3 prosenttia teini-ikäisistä tytöistä on kiinnostunut työstä tällä ammattialalla. Lisäksi vaikka nuorten digitaaliset taidot ovat EU:ssa yhtä hyvät sekä tytöillä että pojilla, pojat ovat varmempia taidoistaan: myös tämä on harhakuvaan ja sukupuolistereotypioihin perustuva ongelma (17). ”ETSK muistuttaa jäsenvaltioita tarpeesta investoida syrjimättömiin ja osallistaviin koulutusjärjestelmiin” (18). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On tärkeää kouluttaa kouluttajia käyttämään tieto- ja viestintätekniikkaa opetusvälineenä. Huomion kiinnittäminen tyttöihin on ensisijaisen tärkeää, jotta voidaan poistaa sukupuolten välinen digitaalinen kuilu heti alkulähteillä ja edistää osallistavampia ja yksilöllisempiä koulutus- ja opetusjärjestelmiä. Digitaaliset välineet voivat olla hyödyllisiä myös opettajien ja kouluttajien byrokraattisen taakan vähentämiseksi (19). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Keski- ja korkea-asteen monialaisessa koulutuksessa tytöt suorittavat edelleen STEM-aineiden kursseja vähemmän kuin pojat: alle yksi viidestä tieto- ja viestintätekniikan alalta valmistuneesta on naisia (20). Myös monialainen koulutus ja ihmiskeskeiset pehmeät taidot ovat oleellisia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Oppisopimuskoulutusta ja ammatillista koulutusta tulisi vahvistaa ja ottaa huomioon tyttöjen pääsy tekniseen oppiin ja työssäoppimiseen (21). |
| --- | --- |

3.5

4.   Sukupuolten välinen digitaalinen kuilu työmarkkinoilla

| 4.1 | Naisia on kannustettava teknisiin ja korkean tason työtehtäviin, ja on poistettava koulutukselliset ja ammatilliset esteet ja stereotypiat. Naisten osuuden kasvaminen tieto- ja viestintätekniikan alalla voisi olla hyödyksi alalle ja koko taloudelle ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Työmarkkinaosapuolten rooli yritysten, valtion ja unionin tasolla on ensisijaisen tärkeä sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromiseksi työmarkkinoilla. Työmarkkinavuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut voivat tuoda hyväksyttäviä ratkaisuja, kun otetaan huomioon sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeet (22). Naisten osuuden kasvaminen STEM-aloilla ja korkean tason työtehtävissä voi myös osaltaan vähentää sukupuolten palkkaeroja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Elinikäinen oppiminen on välttämätöntä, jotta voidaan välttää syrjäytyminen työmarkkinoilta, ja tämä on erityisen tärkeää naisille. Työmarkkinaosapuolilla on tässä ratkaiseva rooli. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Työmarkkinoiden polarisoituminen ja ”keikkatalous”: Vaikka koneet voivat teknisesti korvata vähemmän ammattitaitoa vaativat (sekä ruumiilliset että henkiset) työt (esineiden internetin, sensoreiden ja tekoälytekniikan ansiosta), yrityksille voi olla helpompaa palkata ihmisiä alhaisin kustannuksin kuin investoida uusiin koneisiin, jos nämä työpaikat ovat epävarmoja eikä mitään oikeuksia taata. Tämä pätee jo ns. keikkataloudessa. Näissä yhteyksissä ei taata sosiaalista suojelua samalla tavalla kuin tavanomaisissa työnteon muodoissa (23): tällaisen työn epävirallisuuden takia naiset ovat vaarassa siirtyä perinteisestä työnteosta sosiaalietuuksineen keikkatyöhön, jota on paremmin saatavilla ja jossa on toisinaan helpompaa järjestellä työaikoja. Köyhyyden naisvaltaistumisen kierteen estämiseksi (24) on varmistettava oikeudenmukaiset työehdot, ja kaikkien sidosryhmien olisi edistettävä laatuun perustuvan mallin kehittämistä. Työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen rooli on tässä perustavan tärkeä (25). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Teknologia ei ole neutraalia: ohjelman tai algoritmin on tarkoitus vähentää inhimilliselle prosessille tai päätökselle tyypillistä subjektiivisuutta, mutta jos mukaan tulee (sukupuolittumisen kaltainen) kulttuurinen vääristymä, se tuottaa tällaista syrjintää aina pikemminkin rakenteellisesti kuin satunnaisesti. Tästä syystä näiden järjestelmien suunnittelun parissa työskentelevän ihmisjoukon tulisi olla mahdollisimman monimuotoinen. Nykyään vain 17 prosenttia 8 miljoonasta tieto- ja viestintätekniikan alalla työskentelevästä on naisia (26). Lisäksi EU:ssa vain 20 prosenttia yli 30-vuotiaista naisista, joilla on tieto- ja viestintätekniikan alan tutkinto, päättää pysyä teknologia-alalla (27). Se, että lisätään naisten osallistumista näihin töihin – ja siten monimuotoisuutta – saattaa auttaa poistamaan teknologian suunnittelun mahdollista sukupuolittumista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Lasikaton murtaminen digitaalisemman talousjärjestelmän kehittämiseksi: Vain 32 prosenttia talouselämän johtajista on naisia (28), vaikka todistetusti yrityksissä, joissa on naisia päättävässä asemassa, on parempi hallinto, joka on usein ”horisontaalisempaa” ja kannustaa monimuotoisuuteen ja luovaan ja innovatiiviseen ajatteluun. Eli jos yritykset soveltavat sukupuolten tasa-arvoa edistävää politiikkaa edistääkseen naisten pääsyä organisaation huipulle, yritys hyötyy tästä innovointikyvyn kannalta. Laajasti sovellettuna tämä koituu lopulta koko talousjärjestelmän hyödyksi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Euroopan tuotantojärjestelmä muodostuu suurelta osin pk-yrityksistä, joilla on enemmän vaikeuksia investoida uuteen teknologiaan. Samaan aikaan digitaaliteknologia helpottaa mikroyrittämistä: digitaalisten välineiden (kuten sähköisen kaupankäynnin) avulla mikroyritykset voivat saavuttaa globaalit markkinat ja niillä voidaan yleisesti poistaa itsenäisen ammatinharjoittamisen esteet. Startup-yritysten toisen eurooppalaisen seurantakertomuksen mukaan vain 14,8 prosenttia startup-yritysten perustajista on naisia (29). Ongelma liittyy heikompiin yritysverkostoihin, stereotypioihin ja riittämättömään rahoitustukeen. Digitalisaatio voi luoda otollisen ympäristön naisten yrittäjyydelle. On varmistettava koulutus ja tukipalvelut, jotta naiset pystyvät perustamaan omia yrityksiä hyödyntäen tarjolla olevaa digitaalitekniikkaa. |
| --- | --- |

4.7

5.   Digitalisaatio ja työ- ja yksityiselämän tasapaino

| 5.1 | EIGE:n tutkimuksen mukaan tieto- ja viestintäalan töissä on pidemmät työajat kuin muilla aloilla (30). Ensimmäinen ratkaistava kysymys on näin ollen hoivatyön jakaminen naisten ja miesten välillä: on tärkeää pyrkiä jakamaan hoitotyö tasapuolisemmin sukupuolten välillä muun muassa hyväksymällä ehdotus direktiiviksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta (31). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Älykäs työskentely ja etätyöskentely nähdään usein keinoina tasapainottaa työ- ja yksityiselämää, kunhan otetaan huomioon sekä riskit että mahdollisuudet. Älykäs työskentely voi auttaa työntekijöitä hallitsemaan yksityiselämäänsä (etenkin poistamalla hukka-ajan, joka kuluu työmatkoihin), mutta on myös totta, että jos sitä ei hallinnoida hyvin, se saattaa hämärtää hoivan, työn ja vapaa-ajan rajoja. Älykästä työskentelyä on säädeltävä erillisillä yrityskohtaisilla työehtosopimuksilla, jotta se voidaan mukauttaa yrityksen kulttuuriin, tuotantovälineisiin ja työn organisointiin. Pidemmällä aikavälillä älykäs työskentely voi myös muuttaa sitä, miten ihmiset elävät kaupungeissa (ja maaseudulla) ja sosiaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Digitaaliset välineet voivat niin ikään antaa mahdollisuuksia niille, jotka ovat syrjäytyneet työmarkkinoilta. Lisäksi ne voivat helpottaa naisten osallistumista työmarkkinoille. Vammaiset naiset ovat kuitenkin syrjäytyneet työmarkkinoilta huomattavasti suuremmassa määrin (32). Tästä syystä onkin erittäin tärkeää soveltaa YK:n vammaisyleissopimusta (33). |
| --- | --- |

5.3

6.   Julkisen sektorin digitalisaatio

| 6.1 | Elinajanodotteen pidentymisen ja alhaisen syntyvyyden johdosta Euroopan väestö vanhenee ja keski-ikäisten naisten hoitotaakka kasvaa. Vaikka on tarpeen saavuttaa hoivatyön tasapuolinen jako sukupuolten välillä, on myös tärkeää tunnustaa, että digitalisaatio – ja erityisesti robotiikka – tarjoaa julkisella sektorilla erinomaisen mahdollisuuden edistää naisten osallistumista työmarkkinoille ja auttaa naisia heidän mahdollisissa hoitovelvoitteissaan. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Robotiikka voi automatisoida ja – mikä tärkeämpää – helpottaa eräitä raskaimpia hoivatehtäviä (kuten liikuntakyvyttömien liikuttaminen), auttaa loukkaantuneiden ihmisten kuntouttamisessa, ehkäistä sairauksia jne. Nämä tekniikat voivat parantaa koko yhteiskunnan ja erityisesti naisen elämänlaatua ja lisätä naisten osallistumista työmarkkinoille kahdella tavalla: ne voivat helpottaa hoiva-alan työtä, jossa naisilla on suuri edustus, ja ne voivat auttaa naisia, jotka tekevät hoivatyötä palkatta. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että nämä tekniikat ovat taattuja ja saatavilla kaikille niitä tarvitseville. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Digitaalitekniikalla voi myös olla suuri vaikutus kaikkiin hallinnollisiin menettelyihin, jotka liittyvät julkisiin palveluihin. Eräät maat soveltavat tällaista tekniikkaa jo laajalti, ja niissä on käytössä oma digitaalinen identiteetti kaikkia julkiseen sektoriin liittyviä menettelyjä varten (verot, terveydenhuolto, koulutus jne.). Tämän prosessin laajentaminen voi parantaa elämänlaatua, mutta on myös varottava (ja ehkäistävä) riskejä, jotka liittyvät yhden ainoan toimijan käsissä olevaan tiedonhallintaan (vaikka kyseessä olisi julkisen sektorin viranomainen), yksityisyyteen, kyberturvallisuuteen, avoimuuteen ja etiikkaan (34). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Julkishallinnon tulisi toteuttaa sukupuolitietoista budjetointia kaikissa palveluissa ja toiminnoissa edistääkseen tasa-arvoa ja ottaakseen huomioon toimintapolitiikkojen vaikutukset naisiin. Kaikki investointipäätökset tulisi tehdä ottaen huomioon sukupuolinäkökohdat (”sukupuolilinssit”) kolmelta kannalta: sukupuolten tasa-arvo työpaikalla, naisten pääoman saanti sekä tuotteet ja palvelut, jotka hyödyttävät naisia. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Eräissä maissa julkisen sektorin digitalisaatio on jo edistynyt pitkälle, toisissa taas prosessi on vasta aluillaan, ja tämä saattaa tarjota sukupuolinäkökohdan kannalta tilaisuuden kouluttaa ja palkata enemmän naisia julkiselle sektorille. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Digitalisaation kehittämistä varten tarvittava infrastruktuuri, kuten laajakaista ja 5G, tulisi olla saatavilla ilman maantieteellistä syrjintää. |
| --- | --- |

6.6

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  SOC/581 – ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaalisen suojelun saatavuus” (ks. tämän virallisen leden sivu135).

1

(2)  The Social Protection of Workers in the Platform Economy, Euroopan parlamentti, 7.12.2017.

2

The Social Protection of Workers in the Platform Economy

(3)  EUVL C 173, 31.5.2017, s. 45.

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vammaisten naisten tilanne” (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 20).

4

(5)  A Toolkit for Gender Equality in Practice, Euroopan tason työmarkkinaosapuolet EAY, BusinessEurope, CEEP ja UEAPME.

5

A Toolkit for Gender Equality in Practice

(6)  III osasto, 23 artikla.

6

(7)  EIGE, Gender Equality Index 2017 Report.

7

Gender Equality Index 2017 Report

(8)  Ks. Euroopan parlamentin 17. huhtikuu 2018 antama päätöslauselma.

8

(9)  EIGE, Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys, 2018 (ei vielä julkaistu).

9

Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys

(10)  Vessela Karloukovska, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto, kysymyksiä naisista ja digitalisaatiosta käsittelevä työryhmä, Euroopan komissio.

10

(11)  Tiedot ovat peräsin Eurostatilta.

11

(12)  Martha Ochoa (UNi Global Union), The path to genderless digitalisation.

12

The path to genderless digitalisation

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vammaisten naisten tilanne” (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 20).

13

(14)  Edellinen alaviite, kohta 5.3.6.

14

(15)  Women in the Digital Age, Euroopan komissio, 2018.

15

Women in the Digital Age

(16)  Konstantina Davakin tekemä tutkimus The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls.

16

The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls

(17)  Lina Salanauskaite, Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE).

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimintaohjelma 2017–2019 sukupuolten välisen palkkakuilun korjaamiseksi”, kohta 4.4 (EUVL C 262, 15.12.2017, s. 101).

18

(19)  Ekaterina Efimenko, Euroopan opetusalan ammattijärjestöjen komitea (ETUCE).

19

(20)  Vessela Karloukovska, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto, kysymyksiä naisista ja digitalisaatiosta käsittelevä työryhmä, Euroopan komissio.

20

(21)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 161; EUVL C 434, 15.12.2017, s. 36.

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimintamallit muutoksen hallitsemiseksi digitalisoidussa työelämässä”(EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15).

22

(23)  ETSK:n lausunnot aiheista ”Eurooppalainen puitedirektiivi vähimmäistulosta” (valmisteilla) ja ”Sosiaalisen suojan saatavuus” (ks. tämän virallisen lehden sivu 135).

23

(24)  Mary Collins, Euroopan naisten etujärjestö (EWL) (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7).

24

(25)  Vrt. esim. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten sopimukset sekä ehdotus direktiiviksi työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari.

25

(26)  Vessela Karloukovska, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto, kysymyksiä naisista ja digitalisaatiosta käsittelevä työryhmä, Euroopan komissio.

26

(27)  Mary Collins, Euroopan naisten etujärjestö (EWL) (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7).

27

(28)  Vessela Karloukovska, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto, kysymyksiä naisista ja digitalisaatiosta käsittelevä työryhmä, Euroopan komissio.

28

(29)  Women in the digital age, Euroopan parlamentille tehty tutkimus.

29

Women in the digital age

(30)  Lina Salanauskaite, Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE).

30

(31)  COM(2017) 253 final.

31

(32)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vammaisten naisten tilanne” (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 20), kohta 5.4.1.

32

(33)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vammaisten naisten tilanne” (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 20), kohta 1.2; YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista.

33

(34)  Digital Public Services (e-Government and e-Health).

34

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/45

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Biotalous – panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen”

(valmisteleva lausunto)

(2018/C 440/07)

| Esittelijä: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA (FI–I) |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Andreas THURNER (AT–III) |

Esittelijä:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA (FI–I)

Toinen esittelijä:

Andreas THURNER (AT–III)

| Lausuntopyyntö | neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 302 artikla
  valmisteleva lausunto |
| Komitean täysistunnon päätös | 13.3.2018 |
| Vastaava erityisjaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 180/1/4 |

Lausuntopyyntö

neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta, 12.2.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 302 artikla

valmisteleva lausunto

Komitean täysistunnon päätös

13.3.2018

Vastaava erityisjaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

180/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että biotaloudessa on kyse lisäarvon luomisesta yhteiskunnalle biologisten luonnonvarojen tuotannon, muuntamisen ja käytön kautta. Siirtyminen vähähiilisyyteen ja kierrätettävyyteen edistää yhä enemmän biotaloutta, sillä kestäväpohjainen biotalous voi tuottaa samanaikaisesti taloudellisia, sosiaalisia ja ilmastoon liittyviä hyötyjä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa, että biotalous hillitsee osaltaan ilmastonmuutosta usealla tavalla: ottamalla talteen hiilidioksidia ilmakehästä biomassaan, varastoimalla hiilidioksidia biopohjaisiin tuotteisiin ja korvaamalla fossiilipohjaisia raaka-aineita ja tuotteita biopohjaisilla raaka-aineilla ja tuotteilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea painottaa myös, että biotalous edistää EU:n ilmasto- ja energiatavoitteita korvaamalla fossiilisia polttoaineita bioenergialla sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä sekä liikenteessä. Se parantaa myös energiatehokkuutta ja energian toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on vakuuttunut siitä, että biotaloudella on keskeinen rooli pyrittäessä saavuttamaan yleiset taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat tavoitteet, jotka mainitaan YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 (kestävän kehityksen tavoitteet). Biotalouden rooli liittyy läheisesti teollisuudelle ja maataloudelle asetettuihin tavoitteisiin sekä työpaikkojen luomiseen kyseisillä aloilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea kehottaa mukauttamaan EU:n biotalousstrategiaa, jotta voidaan luoda taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kestävän kehityksen mukaisesti suotuisimmat edellytykset Euroopan biotaloudelle ja tehdä siitä EU:n kilpailuetu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK tähdentää, että poliittisten päättäjien on edistettävä kestäväpohjaista biomassan tuotantoa ja mobilisointia EU:ssa ja varmistettava vakaa, luotettava ja johdonmukainen investointikehys biotaloudessa kautta koko arvoketjun. Poliittisten päättäjien olisi myös edistettävä biopohjaisten tuotteiden kysyntää julkisten hankintojen kautta ja otettava käyttöön johdonmukainen teknisten ja turvallisuussääntöjen sekä valtiontukisääntöjen kehys, jotta biopohjaisille tuotteille luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että tutkimuksella ja innovoinnilla on tulevaisuudenkestävän biotalouden kannalta keskeinen merkitys. Biotalousstrategian innovointitoimia tulisi näin ollen jatkaa, mukaan luettuna biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea korostaa, että peruskoulutus, neuvontapalvelut, osaamisen siirto ja täydennyskoulutus ovat ratkaisevassa asemassa varmistettaessa, että työntekijöillä ja yrittäjillä on tarvittavat tiedot ja taidot. Ihmisten tulisi olla hyvin selvillä biotaloudesta ja tiedostettava vastuunsa, jotta he voivat olla aktiivisia kuluttajia ja tehdä kestäväpohjaisia kulutuspäätöksiä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että asianmukainen infrastruktuuri on biotalouden edellytys, ja sille on varattava riittävä rahoitus. Tarvitaan tehokkaita liikennejärjestelmiä, jotta mahdollistetaan raaka-aineiden saatavuus ja tuotteiden jakelu markkinoille. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa, että EU pyrkii hiilidioksidipäästöjen globaaliin hinnoittelujärjestelmään, joka olisi neutraali ja tehokas keino edistää biotaloutta ja tuoda kaikki markkinatoimijat mukaan ilmastonmuutoksen hillitsemistoimiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK on vakuuttunut siitä, että kansalaisyhteiskunnan osallistaminen biotalousaloitteisiin ja päätöksentekoon on erittäin tärkeää. Komitea tähdentää, että on keskeistä varmistaa, että siirtyminen vähähiiliseen talouteen tapahtuu oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK painottaa, että kestäväpohjainen biotalous voi onnistua vain, jos noudatetaan monialaista toimintatapaa. Tämän vuoksi on huolehdittava EU:n eri politiikanalojen ja tavoitteiden johdonmukaisuudesta ja koordinoinnista. On myös tärkeää varmistaa jäsenvaltiotason toimien johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustaa

| 2.1 | Neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon biotalouden roolista pyrittäessä saavuttamaan EU:n ilmasto- ja energiatavoitteet ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet. ETSK laatii myös parhaillaan oma-aloitteista lausuntoa kestäväpohjaisen ja osallistavan biotalouden Euroopan taloudelle avaamista uusista mahdollisuuksista (asiakokonaisuus CCMI/160). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Samaan aikaan Euroopan komissio on päivittämässä vuoden 2012 EU:n biotalousstrategiaa. ETSK seuraa tätä prosessia ja on tyytyväinen komission toimiin. Komissio on määritellyt biotalouden ”uusiutuvien biologisten resurssien tuotannoksi ja näiden resurssien ja jätevirtojen muuntamiseksi lisäarvoa omaaviksi tuotteiksi kuten elintarvikkeet, rehut, biopohjaiset tuotteet ja bioenergia”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yleisesti ottaen biotaloudessa on kyse fossiilisten polttoaineiden ja raaka-aineiden korvaamisesta biopohjaisella energialla ja biopohjaisilla raaka-aineilla. Biotalouteen sisältyy taloudellisia toimia, jotka perustuvat biologisten luonnonvarojen tuotantoon, käyttöönottoon, muuntamiseen ja käyttöön. Raaka-aineiden merkittävänä lähteenä voivat olla myös jätevirrat, sivutuotteet ja jäännökset. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maa- ja metsätaloudella ja kalastuksella on keskeinen rooli tuotettaessa biomassaa muihin käyttötarkoituksiin. Useat teollisuudenalat (kuten metsä-, elintarvike-, kemikaali-, energia-, tekstiili- ja rakennusala) muuntavat biomassaa ja myös uusioraaka-aineita kulutushyödykkeiksi tai muiden alojen käyttöön tarkoitetuiksi välituotteiksi. Biotalous perustuu yleensä laajoihin arvoketjuihin, jotka kattavat liikenteen, kaupan ja edellä mainittuihin aloihin liittyvät muut palvelut. Lisäksi ekosysteemipalvelut ovat osa biotaloutta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään vähintään 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna (1). Päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla ja muilla aloilla on erilliset tavoitteet ja säännöt. Lisäksi maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden (LULUCF) ala on otettu mukaan vuoden 2030 kehykseen edellyttäen, että kyseinen ala ei aiheuta nettopäästöjä vaan edistää tavoitetta lisätä hiilinieluja pitkällä aikavälillä. Tämä vastaa Pariisin sopimuksen 4 artiklan 1 kohtaa, jonka mukaan olisi saavutettava ”tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasujen päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä kuluvan vuosisadan jälkipuoliskolla” (2). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vuoteen 2030 ulottuvien EU:n energiatavoitteiden mukaisesti energiatehokkuutta tulisi lisätä 32,5 prosenttia ennusteisiin verrattuna, ja uusiutuvan energian osuuden energialähteiden yhdistelmässä tulisi olla 32 prosenttia. Molemmat tavoitteet tarkoittavat EU:n yhteisiä tavoitteita, eivät jäsenvaltioiden tavoitteita (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | YK:n 17 kestävän kehityksen tavoitteen piiriin kuuluu taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä maailmanlaajuisten haasteiden erilaisia osatekijöitä. Vaikka biotalous ei ole yhdessäkään kestävän kehityksen tavoitteessa erityinen painopiste, se liittyy kuitenkin useisiin niistä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Biotalouden panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseen

| 3.1 | Siirtyminen hiilineutraaliuteen on valtava haaste ja edellyttää huomattavia päästövähennyksiä sekä hiilidioksidin varastoinnin lisäämistä. Biopohjaisten luonnonvarojen kestäväpohjainen käyttö on tässä yhteydessä keskeinen tekijä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Biotalous edistää ilmastonmuutoksen hillintää erilaisilla mekanismeilla, joita ovat hiilidioksidin talteenotto ilmakehästä biomassaan fotosynteesin kautta, hiilidioksidin varastointi biopohjaisiin tuotteisiin ja fossiilipohjaisten raaka-aineiden ja tuotteiden korvaaminen biopohjaisilla raaka-aineilla ja tuotteilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Hiilidioksidin tehokas sitominen edellyttää kestäväpohjaista biomassan kasvua. Aktiivinen ja kestävä metsänhoito ja puun käyttö ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä saavuttamaan ilmastotavoitteet (kuten on jo esitetty asiakokonaisuuteen NAT/655 kuuluvassa lausunnossa (4)”Ilmasto- ja energiapolitiikan vaikutukset maa- ja metsätalouteen” sekä asiakokonaisuuteen NAT/696 kuuluvassa lausunnossa (5)”Taakanjako 2030 sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF)”). Yksi kuutiometri puuta sitoo noin 1 000 kg hiilidioksidia. Koska ainoastaan kasvava biomassa kykenee sitomaan hiilidioksidia, on erittäin tärkeää, ettei metsien käytölle aseteta rajoja edellyttäen, että hakkuuaste ei ylitä metsien uudelleenistutus- ja kasvuastetta ja että noudatetaan kestäväpohjaisia metsänhoitokäytänteitä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | On olemassa erilaisia biopohjaisia tuotteita, ja uusia tuotteita kehitetään parhaillaan. Tällaiset tuotteet voivat varastoida hiilidioksidia, joka ei näin päädy ilmakehään. Kestävät puutuotteet, kuten rakennukset ja laadukkaat huonekalut, ovat tehokkaimpia hiilidioksidivarastoja. Myöskään lyhytikäisemmät biopohjaiset tuotteet eivät vapauta sitomaansa hiilidioksidia, kunhan ne kierrätetään. Biopohjaisia tuotteita voidaan myös elinkaarensa päättyessä hyödyntää bioenergiana, ja niillä voidaan siten korvata fossiilisia energialähteitä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Bioenergia antaa myös panoksensa EU:n energiatehokkuustavoitteeseen. Tästä ovat hyvinä esimerkkeinä kaukolämpö asutuskeskuksissa ja kestäväpohjainen teollinen sähkön ja lämmön yhteistuotanto. Koska rakennukset kuluttavat huomattavasti energiaa, rakennusten energiatehokkuus on yhdessä käytetyn energialähteen kanssa erittäin merkittävä seikka. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Liikenteellä on ratkaiseva rooli pyrittäessä saavuttamaan ilmastotavoitteet. Eri liikennemuotojen erilaisten tarpeiden ja ominaispiirteiden vuoksi tarvitaankin kaikenlaisia toimia, joilla edistetään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä (kuten esitetään useissa ETSK:n lausunnoissa, esimerkiksi asiakokonaisuuteen TEN/609 kuuluvassa lausunnossa (6)”Liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen”). |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Liikenteen sähköistäminen näyttää olevan lisääntymässä. Jotta sillä olisi myönteinen vaikutus ilmastoon, sähkö on tuotettava käyttämällä energialähteitä, joiden kasvihuonekaasupäästöt ovat vähäiset, mukaan luettuina kestävät biopohjaiset energialähteet. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Liikenteen fossiiliset polttoaineet korvataan osittain kestäväpohjaisilla biopolttoaineilla. Henkilöautojen sähköistymisen lisääntymisestä huolimatta lento- ja meriliikenne sekä raskas maantieliikenne ja maastoajoneuvot ovat edelleen pitkälti riippuvaisia polttoaineista. Tässä yhteydessä kehittyneet biopolttoaineet ovat erityisen lupaavia. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Ilmastohyötyjen lisäksi bioenergian käyttö parantaa energian saatavuutta ja toimitusvarmuutta. Bioenergialla voi asianmukaisesti hallinnoituna olla merkittävä rooli pyrittäessä saavuttamaan unionin energiapolitiikan perustavoitteet. |
| --- | --- |

3.5

4.   Biotalouden panos kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen

| 4.1 | Kestävän kehityksen tavoitteet haastavat arvioimaan biotalouden roolia ilmasto- ja energianäkökulmien ohella myös kokonaisvaltaisista taloudellisista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvistä näkökulmista ottaen huomioon myös pitkän aikavälin globaalit näkymät. Biotalouden laajan näkökulman vuoksi se on kytköksissä lähes kaikkiin kestävän kehityksen 17 tavoitteeseen. Erityisesti biotalous kuitenkin edistää seuraavien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista: 1, 2, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14 ja 15. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Biotaloudella on potentiaalia luoda talouskasvua ja työpaikkoja paitsi kaupunkialueilla myös maaseudulla. Sillä on näin ollen merkittävä rooli pyrittäessä saavuttamaan kestävän kehityksen tavoite 1 (köyhyyden poistaminen). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kestävän kehityksen tavoitteessa 2 pyritään poistamaan nälkä. Biomassa on rajallinen luonnonvara, ja elintarvikkeiden, rehujen ja kuitujen tuotannon välillä on yhteyksiä. Tarvitaan kestäväpohjaisen biotalouden vastuullinen toimintamalli, jotta voidaan mahdollistaa riittävä tuotanto eri tarkoituksiin – etusijalla elintarvikkeiden saatavuus – ja varmistaa terveet ekosysteemit. Resurssitehokkuuden ja kierrätettävyyden periaatteet sekä siirtyminen kohti kasvispitoisempaa ruokavaliota ovat keinoja näiden tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kestäväpohjainen biotalous edistää kestävän kehityksen tavoitteen 6 (puhdas vesi ja sanitaatio) saavuttamista esimerkiksi pitämällä yllä eheitä metsien ekosysteemeitä, jotka ovat puhtaan veden saannin edellytys. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kestävän kehityksen tavoite 7 (edullinen ja puhdas energia) on keskeisellä sijalla biotaloudessa. Sivutuotteiden ja jätevirtojen hyödyntäminen tarjoaa puhdasta energiaa ja vähentää riippuvuutta fossiilista energialähteistä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kaiken kaikkiaan biotaloudella on merkittävä rooli vahvistettaessa taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita. Se on merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan kestävän kehityksen tavoite 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu). Lisäksi EU:n biotalous voi auttaa vähentämään merkittävästi tuontiriippuvuutta fossiilisista raaka-aineista, edistää kotimaista lisäarvoa ja tukea paikallisia arvoketjuja. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kestävän kehityksen tavoite 9 edellyttää teollisuuden osuuden merkittävää kasvua työllisyydessä ja BKT:ssä sekä jälkiasennuksia eri teollisuudenaloilla, jotta niistä saadaan kestäväpohjaisia. Lisäksi on tehostettava resurssien käyttöä ja otettava entistä enemmän käyttöön puhtaita ja ympäristöä säästäviä teknologioita ja teollisia prosesseja. Biotalous liittyy tiiviisti kaikkiin näihin tavoitteisiin, ja biomassan kestäväpohjainen käyttö voi vahvistaa EU:n teollista johtoasemaa. Sillä on myös suuret mahdollisuudet edistää pk-yritysten kasvua ja nivoa ne arvoketjuihin. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Biotaloudella voi olla merkittävä rooli pyrittäessä saavuttamaan kestävän kehityksen tavoite 11 (kestävät kaupungit ja yhteisöt). Ilmaston kannalta älykkäiden kaupunkien käsite (7) ja elämänlaatu kaupunkialueilla liittyvät tiiviisti biotalouden tarjoamiin ratkaisuihin (esimerkkeinä puurakenteet tai vähäpäästöinen liikenne ja kaukolämpö). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Biotaloudella on hyvät mahdollisuudet edistää kestävän kehityksen tavoitteen 12 (vastuullinen kulutus ja tuotanto) saavuttamista. Optimoimalla raaka-aineiden käyttöä, soveltamalla ekologista suunnittelua ja tuottamalla pitkäkestoisia ja kierrätettäviä tuotteita biotaloudella on merkittävä rooli siirryttäessä kiertotalouteen. Kuluttajien tietoisuuden lisäämistä pidetään kuitenkin valveutuneiden ja vastuullisten kulutusmallien ja kestäväpohjaisen tuotannon edistämisen tärkeänä edellytyksenä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Biotalous voi edistää merkittävästi globaalia ilmastonmuutoksen hillintää kestävän kehityksen tavoitteen 13 (ilmastotoimet) mukaisesti, kuten kohdassa 3 on jo esitetty. Kotimaisten toimien ohella EU:lla voi olla huomattava globaali vaikutus biopohjaisten tuotteiden, ilmastoratkaisujen ja asiantuntemuksen viennin kautta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Biotalous vaikuttaa myös kestävän kehityksen tavoitteisiin 14 (vedenalainen elämä) ja 15 (maanpäällinen elämä). Luonnonvarojen vastuullisen, tehokkaan ja kestäväpohjaisen käytön onkin oltava keskeisellä sijalla biotaloudessa. |
| --- | --- |

4.11

5.   Biotalouden kehittämisen edellytyksiä

| 5.1 | Biotalous voi edistää monin tavoin niin ilmasto- ja energiatavoitteiden kuin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, mutta tätä varten tarvitaan suotuisat edellytykset. Yhtäältä kestävän kehityksen tavoitteet tukevat ja vahvistavat biotalouden kehittymiseen tarvittavia edellytyksiä, toisaalta tietyt kestävän kehityksen tavoitteet asettavat vaatimuksia, jotka biotalouden on täytettävä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EU:n biotalousstrategian mukauttaminen uusiin markkinoihin on välttämätöntä, jotta voidaan luoda taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kestävän kehityksen mukaisesti suotuisimmat edellytykset Euroopan biotaloudelle, joka kehittyy ja laajenee nopeasti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Poliittisten päättäjien on ennen kaikkea edistettävä kestäväpohjaista biomassan tuotantoa ja mobilisointia EU:ssa, ja EU:n aluepolitiikassa olisi tuettava riittävästi maaseudun yritysten kehittämistä. Poliittisten päättäjien on myös varmistettava vakaa, luotettava ja johdonmukainen investointikehys biotaloudessa kautta koko arvoketjun. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Poliittisten päättäjien olisi myös otettava käyttöön johdonmukainen teknisten ja turvallisuussääntöjen sekä valtiontukisääntöjen kehys, jotta biopohjaisille tuotteille luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Julkisella sektorilla on myös keskeinen rooli biopohjaisten tuotteiden kysynnässä julkisten hankintojen kautta. Sellaiset aloitteet kuin Euroopan biotalousviikko voisivat auttaa parantamaan markkinoille pääsyä ja edistämään erilaisia hankkeita. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tutkimus ja innovointi ovat keskeisessä asemassa kehitettäessä tulevaisuudenkestävää biotaloutta, joka saattaa tarjota EU:lle kilpailuetua. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon niiden uudenlaisten biotuotteiden tarjoama valtava potentiaali, jotka ulottuvat perinteisistä elintarvikkeista ja kuitutuotteista uudenlaisiin rakennus- ja pakkausmateriaaleihin, tekstiileihin ja biopohjaisiin kemikaaleihin ja muoveihin. Tämä koskee myös mahdollisuutta hyödyntää kasvinjalostusta ja eri aineita biotuotteiden raaka-aineena (esim. lignoselluloosa, kasviöljy, tärkkelys, sokeri ja proteiini). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU:n biotalousstrategian innovointitoimia tulisi jatkaa, mukaan luettuna biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (8). Biotalouden osaamiskeskuksella (9) tulisi myös olla tärkeä rooli edistettäessä tietämyksen hyödyntämistä biotalouden kasvua silmällä pitäen. Tutkimus- ja innovointialoitteita ja -ohjelmia tulisi lisäksi muokata houkuttelevimmiksi yrityksille. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Peruskoulutus, neuvontapalvelut, osaamisen siirto ja täydennyskoulutus ovat ratkaisevassa asemassa varmistettaessa, että työntekijöillä ja yrittäjillä on tarvittavat tiedot ja taidot, jotta nykyisten yritysten kestäväpohjaisuutta voidaan parantaa ja biotalouden tarjoamia uusia mahdollisuuksia hyödyntää. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Samalla ihmisille on annettava laajalti tietoa biotaloudesta ja heitä on valveutettava entistä enemmän velvollisuuksistaan, jotta he voivat olla aktiivisia kuluttajia ja tehdä kestäväpohjaisia kulutuspäätöksiä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon eri-ikäisten ihmisten erilainen halukkuus mukautua ja muuttua. Tätä varten olisi järjestettävä tiedotuskampanjoita, joiden avulla vahvistetaan kuluttajien luottamusta biotalouteen ja biopohjaisiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Raaka-aineiden saatavuus on yksi biotalouden perusedellytyksistä. Biomassan saatavuuden ja mobilisoinnin edistäminen edellyttääkin maa- ja metsätalouden asianmukaista liiketoimintaympäristöä. Kestävän kehityksen tavoitteissa 14 ja 15 tarkoitettu metsien, maan ja meren luonnonvarojen kestäväpohjainen hoito edistää olennaisesti raaka-aineiden tarjonnan turvaamista. Tässä yhteydessä olisi pantava merkille kestäväpohjaisten ja uudistuvien raaka-aineiden nykyinen lainsäädäntöön ja muuhun kuin lainsäädäntöön liittyvä kehys sekä vahvistettava sitä. Sivutuotteiden ja jäännösten lisääntyvä käyttö raaka-aineina uusia käyttötarkoituksia varten auttaa myös varmistamaan biomassan saatavuuden. Pienen mittakaavan rakenteissa osuuskunnilla tai tuottajaorganisaatioilla voi olla tärkeä rooli. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Asianmukainen fyysinen infrastruktuuri on myös biotalouden edellytys, ja energia-, liikenne- ja digitaali-infrastruktuuria varten tarvitaan riittävä rahoitus. Tehokkaat liikennejärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta mahdollistetaan raaka-aineiden saatavuus ja tuotteiden jakelu markkinoille. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Globaalien markkinoiden osalta biotalous liittyy tiiviisti kestävä kehityksen tavoitteeseen 17, jolla pyritään vahvistamaan kestävään kehitykseen tähtäävää globaalia kumppanuutta. Tavoitteena on luoda Maailman kauppajärjestön (WTO) alainen yleinen, sääntöihin perustuva, avoin, syrjimätön ja oikeudenmukainen monenvälinen kauppajärjestelmä. Tämä on tärkeää niin maatalouden kuin teollisuuden biotaloustuotteiden kaupan kannalta. Aluekehityksen edistämiseksi tulisi lisäksi vahvistaa yhteistyötä alueellisissa arvoketjuissa. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Kannustaakseen biotalouden kehittämistä neutraalilla tavalla EU:n tulisi pyrkiä hiilidioksidipäästöjen globaaliin hinnoittelujärjestelmään, joka toisi kaikki markkinatoimijat mukaan ja loisi tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Kansalaisyhteiskunnan osallistaminen biotalousaloitteiden rakenteisiin ja päätöksentekoon on erittäin tärkeää, jotta voidaan vahvistaa yhteiskunnan eri toimijoiden yhteistyötä ja lisätä yleistä tietoisuutta kestäväpohjaisesta biotaloudesta. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Siirtyminen vähähiiliseen ja kiertotalouteen on valtava haaste ja tuo mukanaan asianomaisiin työpaikkoihin liittyviä syvällisiä rakenteellisia muutoksia, joten on tärkeää varmistaa, että siirtyminen tapahtuu oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | Kestäväpohjainen biotalous voi onnistua vain, jos noudatetaan monialaista toimintatapaa. Tämän vuoksi on huolehdittava EU:n eri politiikanalojen ja tavoitteiden johdonmukaisuudesta ja koordinoinnista etenkin seuraavilla aloilla: ilmasto, ympäristö, elintarvikkeet, maatalous, metsätalous, teollisuus, energia, kiertotalous sekä tutkimus ja innovointi. Tätä varten komission puheenjohtajan tulisi perustaa kestäväpohjaista biotaloutta käsittelevä monenvälinen korkean tason ryhmä ja antaa sille tukensa. |
| --- | --- |

5.15

| 5.16 | Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista mitataan ja seurataan 232 indikaattorin avulla. Niihin sisältyy ilmastoon ja energiaan liittyviä indikaattoreita, mutta erityisiä biotalousindikaattoreita ei ole olemassa. Komission tulisikin laatia asian kannalta tärkeimmät indikaattorit, jotta voidaan saada realistinen ja informatiivinen kuva EU:n biotalouden kehityksestä. |
| --- | --- |

5.16

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Ks. vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_en

1

(2)  Ks. Pariisin sopimuksen 4 artiklan 1 kohta, saatavilla osoitteessa https://unfccc.int/sites/default/files/paris_agreement_english_.pdf

2

(3)  Ks. Euroopan komission 19. kesäkuuta 2018 esittämä kannanotto, saatavilla osoitteessa http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-3997_en.htm

3

(4)  Ks. asiakokonaisuuteen NAT/655 kuuluva lausunto Ilmasto- ja energiapolitiikan vaikutukset maa- ja metsätalouteen, (EUVL C 291, 4.9.2016, s. 1).

4

(5)  Ks. asiakokonaisuuteen NAT/696 kuuluva lausunto Taakanjako 2030 sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF) (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103).

5

(6)  Ks. asiakokonaisuuteen TEN/609 kuuluva lausunto Liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen (EUVL C 173, 31.5.2017, s. 55).

6

(7)  http://www.climatesmartcities.org/

7

(8)  https://www.bbi-europe.eu

8

(9)  https://biobs.jrc.ec.europa.eu

9

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

ETSK:n 537. täysistunto, 19.9.2018–20.9.2018

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoäly Euroopassa”

(COM(2018) 237 final)

(2018/C 440/08)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

Toinen esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 199/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 12.7.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

199/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että tekoälyllä ja prosessien automatisoinnilla on valtavat mahdollisuudet parantaa eurooppalaista yhteiskuntaa innovaatioiden ja myönteisen muutoksen avulla mutta ne synnyttävät myös merkittäviä haasteita ja riskejä ja herättävät huolta. Siksi on välttämätöntä, että EU:n toimielimet ryhtyvät nopeasti ja kattavasti toimiin tekoälyn täysimittaista kehittämistä ja sääntelyä varten. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tekoälyä koskevan pitkälle kehitetyn eurooppalaisen lähestymistavan on katettava useita aloja, kuten i) julkiset ja yksityiset investoinnit tutkimus- ja kehitystyöhön ja kehittyneeseen digitaaliseen infrastruktuuriin, ii) uusien oikeudellisten säännösten täytäntöönpano tai jo sovellettavien säännösten mukauttaminen, iii) riittävän tietämyksen ja tietoisuuden luominen kansalaisten ja kuluttajien keskuudessa ja iv) asiaankuuluvat koulutusohjelmat työntekijöille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Erityisesti on selvitettävä järjestelmällisesti uusien digitaaliteknologioiden yhteydessä syntyviä vastuukysymyksiä ja ratkaistava ne kansainvälisellä, unioni- ja jäsenvaltiotasolla. ETSK haluaa tehdä tiivistä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa kaiken tarkoituksenmukaisia muutoksia edellyttävän vastuuta, tuoteturvallisuutta ja siviilioikeudellista vastuuta koskevan EU-lainsäädännön analysoinnissa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on yhtä mieltä komission tiedonannon tavoitteesta eli EU:n teollisen ja teknologisen kapasiteetin vahvistamisesta tekoälyn ulottamiseksi kauttaaltaan sisämarkkinoille. Muiden globaalien toimijoiden vauhdissa pysyminen edellyttää niin suuria ponnisteluja, että kaikkien EU- ja jäsenvaltiotasolla saatavilla olevien välineiden ja rahoituslähteiden välinen koordinointi on erittäin tarpeellista.
  EU:n arvoja ja periaatteita ei pidä kuitenkaan uhrata globaalin kilpailukyvyn nimissä. |
| --- | --- |

1.4

EU:n arvoja ja periaatteita ei pidä kuitenkaan uhrata globaalin kilpailukyvyn nimissä.

| 1.5 | Komission tavoitteesta tuoda tekoäly kaikkien mahdollisten käyttäjien ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten saataville ETSK toteaa, että maailmanlaajuisen kilpailukyvyn saavuttamisen haaste edellyttää, että tekoäly on mahdollisimman monen toimijan ulottuvilla. Siksi on ratkaisevan tärkeää huolehtia siitä, että se on kaikenlaisten EU:n sisämarkkinoilla toimivien yritysten, kuten pk-yritysten, maataloustuottajien, yhteisötalouden yritysten, osuuskuntien ja yksittäisten liikeyritysten, sekä kuluttajajärjestöjen saatavilla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä tekoälyn etiikkaa koskevien suuntaviivojen kehittämiseksi ja otettava tähän työhön mukaan kaikki asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset sidosryhmät. Suuntaviivoihin tulee sisällyttää tekoälyjärjestelmien hyödyntämistä työntekijöiden palkkaamisessa ja heidän työnsä arvioinnissa tai valvonnassa koskevia avoimuuden periaatteita. ETSK ehdottaa, että eettisten periaatteiden lisäksi unionin tasolla kehitetään selkeä, yhdenmukainen ja velvoittava oikeudellinen kehys tekoälyn asianmukaiseksi sääntelemiseksi ja sellaisten erityisesti tuottajavastuuta ja kuluttajansuojaa koskevien nykyisten sääntöjen ajantasaistamiseksi, joihin tekoäly vaikuttaa. ETSK haluaa tehdä tiivistä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa asiaa koskevan EU-lainsäädännön analysoinnissa ja arvioinnissa, sillä lainsäädäntöön joudutaan tulevaisuudessa tekemään muutoksia tekoälyn kehittymisen johdosta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | Euroopan komission on myös arvioitava huolellisesti tekoälyn vaikutukset työmarkkinoihin. Tarkastelussa on otettava huomioon paitsi joidenkin työntekijöiden mahdollinen korvaaminen sähköisillä laitteilla tai roboteilla myös se seikka, että vaikka tiettyjä toimintoja ei automatisoida kokonaan, uudet teknologiat muuttavat niitä kuitenkin perusteellisesti. |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.7 | ETSK suositteleekin, että ilmaistua toivetta siitä, että ”kukaan ei jää jälkeen”, ei jätetä pelkäksi ajatukseksi tai kehotukseksi vaan se muunnetaan konkreettisiksi toimiksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | On tärkeää korostaa koulutusohjelmien roolia niiden EU:n työntekijöiden suojelemisessa, joiden työympäristössä tekoälyn asteittainen yleistyminen aiheuttaa perusteellisia muutoksia. EU:n kansalaisten tulisi saada asianmukaista tietoa, jonka avulla he voivat toimia teknologian nopean kehittymisen myötä saataville tulevien laitteiden ja sovellusten vastuullisina ja tietoisina käyttäjinä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tapauksissa, joissa uudet toimenpiteet antavat julkishallinnolle mahdollisuuden hyödyntää teknologiaa organisatoristen päätösten ja nopeampien valintojen tekemiseen, on ratkaistava kysymys näihin päätöksiin liittyvästä tosiasiallisesta oikeudellisesta vastuusta määrittelemällä selkeä oikeudellinen kehys, jonka avulla taataan hallinnon täysi vastuuvelvollisuus kansalaisia kohtaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kansalaisyhteiskunnan ja yhteisötalouden organisaatioiden rooliin ihmisten aktiivisen osallistumisen lisäämisessä niihin taloudellisiin ja sosiaalisiin prosesseihin, jotka tekoälyn ansiosta edistävät osallistumista yhteiskuntamme toimintaan. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja yhteisötalouden yrityksillä voi olla tärkeä merkitys pyrittäessä lisäämään yksittäisten ihmisten ymmärrystä ja hyväksyntää teknologioita kohtaan erityisesti sellaisten yhteistyömekanismien avulla, jotka mahdollistavat ihmisten osallistumisen nykyiseen digitaaliseen muutokseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Nykyistä teknologista vallankumousta ei voida eikä pidä toteuttaa ilman työntekijöiden, kuluttajien ja sosiaalisten organisaatioiden merkittävää ja aktiivista osallisuutta, ja jatkuvaa teknologista kehitystä on ohjattava siihen suuntaan, että varmistetaan asioihin hyvin perehtyneiden kansalaisten entistä laajamittaisempi ja vastuullisempi osallistuminen. ETSK katsoo siksi, että Euroopan komission tulisi ottaa eurooppalaisen tekoälyliiton perustamisen yhteydessä huomioon tarve luoda osallistava, moniammatillinen ja edustava foorumi EU:n kansalaisia edustaville eri sidosryhmille, mukaan luettuna työntekijät, jotka joutuvat toimimaan vuorovaikutuksessa älykkäiden koneiden kanssa (1). |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Digitaaliset laitteet ja laajamittainen koneoppiminen parantavat päivittäin algoritmien kapasiteettia työstää suuria tietoaineistoja. Tämä kapasiteetti todennäköisesti kasvaa tulevaisuudessa vielä lisää ”neuroverkkojen” (joita käytetään jo esimerkiksi älypuhelimissa esineiden, kasvojen ja kuvien visuaalisessa tunnistamisessa) ansiosta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tällainen kehitys muuttaa tekoälylaitteiden tähänastista perinteistä tapaa ”oppia”, sillä niiden toiminta ei rajoitu enää tiedoista muodostettavien sääntöjen avulla tapahtuvaan oppimiseen vaan laitteille kehittyy myös joustavia ja mukautuvia oppimisvalmiuksia. Tämä prosessi lisää tekoälyn valmiuksia oppia ja toimia reaalimaailmassa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Käynnissä olevan hyvin nopean teknologisen muutoksen vuoksi on olennaisen tärkeää, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä perusteellisen arvioinnin suorittamiseksi tekoälyn nopean kehityksen aiheuttamista uusista haasteista ja ottavat prosessiin mukaan kaikki asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset sidosryhmät heikentämättä kuitenkaan edistyksen ja teknologisen kehityksen mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission tiedonannon COM(2018) 237 tavoitteena on vahvistaa EU:n teollista ja teknologista kapasiteettia ja edistää tekoälyn leviämistä kaikkialla EU:n taloudessa niin yksityisellä sektorilla kuin julkishallinnossa. Kuten komitea toteaa aiemmin antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (2), ETSK kannattaa komission aloitetta ja toteaa, että komissio on itse asiassa sisällyttänyt tiedonantoonsa useita komitean aiempia ehdotuksia. ETSK kehottaa kuitenkin komissiota toimimaan viivyttelemättä ja päättäväisesti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tehokkaan tekoälyä koskevan EU:n lähestymistavan omaksumiseen kuuluu tutkimukseen ja innovointiin sekä digitaaliseen infrastruktuuriin suunnattavien huomattavien investointien edistäminen, sillä ne ovat tarpeen valmistauduttaessa niihin merkittäviin sosioekonomisiin haasteisiin, joita uusien teknologioiden kehitys aiheuttaa tulevina vuosina eurooppalaiselle yhteiskunnalle ja markkinoille. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä tekoälyn etiikkaa koskevien suuntaviivojen kehittämiseksi ja otettava tähän prosessiin mukaan kaikki asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset sidosryhmät. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Samaan aikaan on EU:n tasolla vahvistettava yhdenmukainen oikeudellinen kehys, joka noudattaa EU:n perusoikeuskirjaa ja EU:n perussopimuksiin sisältyviä periaatteita. Uuden sääntelykehyksen tulisi sisältää tarkkoja sääntöjä koneoppimiseen liittyviin riskeihin, kuten markkinoiden avoimuuden puutteeseen, kilpailun puuttumiseen, syrjintään, sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin sekä kyberturvallisuuteen ja tuoteturvallisuuteen kohdistuviin uhkiin, puuttumiseksi.
  Sääntelysuojatoimien olisi oltava tiukkoja erityisesti tilanteissa, joissa tekoälyjärjestelmien toiminnassa käytettävää tietoaineistoa haetaan automaattisesti sähköisiä laitteita ja tietokoneita käytettäessä. |
| --- | --- |

2.7

Sääntelysuojatoimien olisi oltava tiukkoja erityisesti tilanteissa, joissa tekoälyjärjestelmien toiminnassa käytettävää tietoaineistoa haetaan automaattisesti sähköisiä laitteita ja tietokoneita käytettäessä.

| 2.8 | ETSK toteaa, että komission tiedonantoon liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2018) 137 final analysoidaan asianmukaisesti tekoälyn vaikutuksia EU:n lainsäädäntöön ja kartoitetaan uusien digitaaliteknologioiden yhteydessä syntyviä vastuukysymyksiä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Lisäksi tarvitaan kattavia toimintasuunnitelmia, jotta voidaan i) tukea koulutusjärjestelmien ajanmukaistamista huolehtimalla tulevaisuuden työmarkkinoilla tarvittavista uusista taidoista ja ii) taata kansalaisten ja työntekijöiden korkeatasoinen suojelu odotettavissa oleviin haasteisiin nähden (3). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK kannustaa komissiota ryhtymään nopeasti sekä sääntelyä että investointien edistämistä koskeviin lisätoimiin, sillä muutosten nykyinen nopea tahti edellyttää ripeää mukautumista. |
| --- | --- |

2.10

3.   Euroopan komission ehdotus: EU:n tuki tekoälylle ja tekoälyyn tehtävät investoinnit

| 3.1 | Komissio toteaa tiedonannossaan, että se tukee tekoälyn leviämistä niin perustutkimusta kuin teollisia sovelluksia ajatellen. ETSK korostaa tässä yhteydessä, kuinka tärkeää on, että tällaiseen prosessiin osallistuvat kaikenlaiset eri tahot, mm. pk-yritykset, palveluyritykset, yhteisötalouden yritykset, maataloustuottajat, osuuskunnat, kuluttajajärjestöt ja ikääntyneitä edustavat järjestöt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komission tavoitteesta tuoda tekoäly kaikkien mahdollisten käyttäjien ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten saataville ETSK toteaa, että maailmanlaajuisen kilpailukyvyn saavuttamisen haaste edellyttää, että tekoäly on mahdollisimman monen toimijan ulottuvilla. Sen lisäksi, mitä komissio on jo suunnitellut ”tekoälyn tilausalustan” kehittämiseksi, on myös tärkeää määritellä erilaisten sidosryhmien asianmukaiset osallistumisen ja kuulemisen muodot. Näihin sidosryhmiin kuuluvat mm. pk-yritykset, yhteisötalouden verkostot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (viimeiseksi mainituilla on ratkaisevan tärkeä rooli pyrittäessä edistämään EU:n kansalaisten valveutunutta ja aktiivista osallistumista). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komissio on ilmoittanut, että se tukee tekoälyyn pohjautuvaa innovointia Euroopan innovaationeuvoston pilottihankkeen kautta. Hankkeeseen on kaudella 2018–2020 varattu määrärahoja 2,7 miljardia euroa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK uskoo, että tämä aloite voi olla hyödyllinen tekoälyn kehittämiseksi, mutta korostaa samalla, että tutkimusrahoituksen tulisi siirtyä nopeasti kokeiluvaiheesta rakenteelliselle tasolle. On myös tärkeää, että komissio kannustaa tällä hetkellä eri jäsenvaltioissa sijaitsevia tutkimuskeskuksia kehittämään tekoälylle omistetun Euroopan tason yhteistyöverkoston. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK panee merkille, että komissio aikoo lisätä Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa tekoälyyn tehtävien investointien määrän noin 1,5 miljardiin euroon vuoden 2020 loppuun mennessä. Tämän lähestymistavan avulla voidaan saada liikkeelle vielä 2,5 miljardin euron lisäinvestoinnit kahden vuoden aikana, jos se omaksutaan nopeasti nykyisissä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa. Sama lähestymistapa on omaksuttava myös tulevassa Euroopan horisontti -puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Toisesta näkökulmasta tarkasteltuna on hyvä merkki, että Euroopan komissio ja Euroopan strategisten investointien rahasto – jolla tulisi olla keskeinen ohjaava rooli tekoälyn kehittämisen tukemisessa EU:ssa – ovat käynnistäneet VentureEU -ohjelman. Kyse on 2,1 miljardin euron riskipääomarahastosta, jonka avulla tehostetaan investointeja innovatiivisiin yrityksiin koko EU:ssa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Muiden globaalien toimijoiden vauhdissa pysyminen edellyttää kuitenkin niin suuria ponnisteluja, että kaikkien EU- ja jäsenvaltiotasolla saatavilla olevien välineiden ja rahoituslähteiden välinen koordinointi ja synergia ovat erittäin tarpeellisia. On selvää, että kilpailu Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa tekoälyn alalla edellyttää kaikkien EU:n tasolla toimivien julkisten ja yksityisten sidosryhmien voimien yhdistämistä, jotta varmistetaan, että EU:lla on johtava rooli maailman mitassa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jotta EU voi olla kilpailukykyinen tekoälyn alalla, on myös tärkeää investoida riittävästi asianmukaisiin tietoteknisiin ohjelmistoihin, laitteistoihin ja digitaalisiin infrastruktuureihin, joiden avulla voidaan taata EU:n uskottavuus. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Tekoälyyn tehtävissä investoinneissa olisi otettava huomioon, että eurooppalaiset yritykset ovat erityisen vahvoja automaation ja robotiikan aloilla. Tällaiset alat, jotka ovat osa tekoälyä laajassa merkityksessä, voivatkin osoittautua todella tärkeiksi pyrittäessä varmistamaan EU:lle merkittävä maailmanlaajuinen rooli käynnissä olevassa teknologisessa kehityksessä, ja siksi niihin on syytä kiinnittää erityistä huomiota. |
| --- | --- |

3.9

4.   Tekoäly ja sen vaikutus ihmisiin ja työyhteisöihin

| 4.1 | Tekoälyn kehitys etenee kiistatta hyvin ripeässä tahdissa. Siksi EU:n toimielinten on jokaisen tekoälyä koskevan sääntelytoimenpiteen vaikutuksia arvioidessaan sovellettava monialaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon paitsi hallinnolliset, oikeudelliset ja taloudelliset myös antropologiset, psykologiset, sosiologiset ja teknologiset näkökohdat. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Näiden innovaatioiden tukemiseksi ja ennen kaikkea niiden ohjaamiseksi sellaiseen suuntaan, että varmistetaan ihmisen pysyvän yhä keskiössä, on tärkeää, että Euroopan unionin toimilla pyritään erittäin hyvän teknologisen kilpailukyvyn saavuttamiseen sivuuttamatta olennaisia eettisiä, sosiaalisia ja inhimillisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK pitääkin ratkaisevan tärkeänä, että i) henkilöiden yksityisyydestä ja yksityishenkilöiden tietojen vastuullista käsittelyä säännellään asianmukaisella lainsäädännöllä, muun muassa panemalla tehokkaasti täytäntöön uusi yleinen tietosuoja-asetus, jota on tarvittaessa jatkuvasti ajantasaistettava tekoälyn nopean kehityksen vauhdissa pysymiseksi, että ii) sovellettavan EU-lainsäädännön tärkeitä säädöksiä arvioidaan ja mukautetaan tarvittaessa tekoälyn mukanaan tuomiin uusiin tilanteisiin ja että iii) kehitetään osaamista ja taitoja, joita ihmiset, viranomaistahot ja EU:ssa toimivat yritykset tarvitsevat hyötyäkseen tehokkaasti tekoälyn tarjoamista eduista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Toteutettavan analyysin aluksi on syytä ottaa huomioon, että tekoäly perustuu suurten tietomäärien käyttöön ja käsittelyyn ja että kyseiset tiedot muodostavat kaikkien uusiin teknologioihin pohjautuvien sovellusten perustan. Näin ollen unionin lainsäätäjien keskeisenä haasteena on varmistaa läpinäkyvä ja säännelty pääsy tutustumaan loppukäyttäjän tietoihin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Mitä laadukkaampia käsitellyt tiedot ovat, sitä tarkemmin ja tehokkaammin tekoälyjärjestelmät toimivat. Ei pidä kuitenkaan unohtaa, että henkilöitä koskevat tiedot on hankittava laillisesti ja että niitä on käytettävä tavoilla, jotka ovat asianosaisten tiedossa, jotta varmistetaan, että henkilötietoja käytetään ennalta määrättyihin ja avoimiin tarkoituksiin, joita varten käyttäjä on aiemmin antanut asianmukaisen, tietoon perustuvan suostumuksensa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | On syytä panna merkille, että loppukuluttajien suojelemiseksi monia EU:n lainsäädännön tärkeitä osia (esimerkiksi verkkomainontaan, hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin, tuoteturvallisuuteen ja -vastuuseen, kuluttajan oikeuksiin, kohtuuttomiin sopimusehtoihin, kauppaan ja takuisiin, vakuutuksiin sekä hintojen ilmoittamiseen liittyviä osia) on mahdollisesti muutettava ja mukautettava asianmukaisella tavalla uusiin tilanteisiin, jotka ovat seurausta tekoälyn entistä laajemmasta ja kehittyneemmästä käytöstä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Komissio on ottanut tuoteturvallisuuden ja -vastuun ratkaisevan merkityksen asianmukaisesti huomioon valmisteluasiakirjassaan SWD (2018) 137 final analysoimalla tapaustutkimuksia ja esittämällä luettelon EU-säädöksistä, joista on tehtävä tarkempi analyysi ja arviointi. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan tätä työtä ja on valmis antamaan siihen oman panoksensa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | On tärkeää korostaa yhtäältä kulttuurisen, kasvatuksellisen ja akateemisen koulutuksen merkitystä ja toisaalta riittävän tiedon tarjoamista suurelle yleisölle unionin kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi tekoälyn kehitystä ajatellen. Erityisesti on tärkeää varmistaa avoimuus ja moitteettomuus tekoälyn algoritmien ja niiden perustana olevien tietokantojen hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Siksi on ratkaisevan tärkeää, että unionin kansalaiset saavat riittävää koulutusta sekä yksinkertaista ja ymmärrettävää tietoa, jotta he voivat toimia nykyisen nopean teknologisen kehityksen myötä saataville tulevien ja kaikilla tasoilla yhä laajemmalle leviävien laitteiden ja sovellusten vastuullisina ja tietoisina käyttäjinä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kun otetaan huomioon kaikki nämä vaatimukset, EU:n ja jäsenvaltioiden on tarjottava selkeitä ja tehokkaita ratkaisuja erityisesti edistämällä ajanmukaista koulutusjärjestelmää ja laajentamalla jatkuvasti elinikäistä oppimista työmarkkinoilla ja kansalaisyhteiskunnassa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Euroopan komission on arvioitava huolellisesti tekoälyn vaikutuksia työmarkkinoihin. Tämä on merkittävä huolenaihe monille urallaan jo pitkälle päässeille mutta vielä kaukana eläkeiästä oleville eurooppalaisille työntekijöille, joissa ajankohtaiset muutokset herättävät epäilyä ja pelkoa. Tarkastelussa on otettava huomioon paitsi joidenkin työntekijöiden mahdollinen korvaaminen sähköisillä laitteilla tai roboteilla myös se seikka, että vaikka tiettyjä toimintoja ei automatisoida kokonaan, uudet teknologiat muuttavat niitä kuitenkin perusteellisesti. Sen vuoksi tarkastelussa ja arvioinnissa olisi keskityttävä sekä tuotantolinjojen väistämättömiin ja odotettavissa oleviin muutoksiin että organisatoristen prosessien ja liiketoimintatavoitteiden uudelleenharkintaan työntekijöiden kanssa käytävän asianmukaisen työmarkkinavuoropuhelun pohjalta. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kuten on käynyt ja käy monien muidenkin teknologioiden suhteen, joissakin tilanteissa on suositeltavaa, että tekoälyä testataan ja mukautetaan asteittain ennen täysimittaista käyttöönottoa, jotta asianosaiset voivat tottua uusiin teknologioihin – muun muassa asianmukaisia koulutuspolkuja seuraamalla – ja jotta mahdolliset mukauttamisessa tapahtuneet virheet voidaan korjata prosessin aikana (4). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Uusien tekniikoiden käyttöönotto yrityksissä edellyttää sosiaalista vuoropuhelua asiaankuuluvien eri osapuolten välillä. Työntekijöiden organisaatioita ja ammattiliittoja onkin informoitava ja kuultava jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.13

5.   Tekoäly, julkishallinto ja kansalaisyhteiskunta

| 5.1 | Tekoäly on teknologinen ja sosiaalinen innovaatio, joka voi radikaalisti muuttaa koko yhteiskuntaa ja parantaa julkishallintoa sekä kansalaisten ja viranomaisten välistä suhdetta. Tekoälyn tarjoamien mahdollisuuksien avulla voitaisiin parantaa sekä hallinnon tehokkuutta että kansalaisten tyytyväisyyttä julkishallinnon tarjoamiin palveluihin ja sen tehokkuuteen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää, että myös virkamiehet ovat valmiita kohtaamaan muutokset ja haasteet, joita tekoäly saa aikaan eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Julkisen alan työnantajien ja hallintojohtajien – sekä opettajien, kouluttajien ja korkeakouluhenkilöstön, joihin edellä viitataan, – on kyettävä ymmärtämään tekoälyilmiö täysin ja päättämään, mitä uusia työkaluja hallinnollisiin menettelyihin sisällytetään. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tekoälyn käyttöönotto julkisella ja yksityisellä sektorilla edellyttää sellaisten menettelyjen laatimista, joilla edistetään teknologioiden ymmärrystä ja hyväksyntää käyttäjien keskuudessa soveltamalla yhteistyömekanismeja, joiden ansiosta kansalaiset voivat antaa panoksensa – mahdollisuuksien mukaan osallistavien hallintojärjestelmien välityksellä – tekoälyyn perustuvien teknologioiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Jotta tässä asiassa saataisiin aikaan merkittäviä tuloksia, voi olla hyödyllistä kehittää yhä luotettavampia julkisen ja yksityisen sektorin välisiä yhteistyö- ja kumppanuusmalleja, joilla pyritään teknologisten sovellusten, tekoälyn ja robotiikan myötä tarjoutuvien mahdollisuuksien hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tehtävä on julkishallinnoille oikeudellisesti ja legitimiteetin kannalta erityisen vaikea, sillä julkishallinnon on löydettävä tasapaino yleisen edun (mukaan luettuna julkisen vallan käyttö) ja yksilön edun (yksilön vapauden nimenomainen ilmentymä) välillä. Tähän liittyen esimerkiksi tekoälyn käyttö julkishallinnossa edellyttää hallinnollisten asiakirjojen avoimuuden ja julkaisemisen periaatteen sovittamista yhteen henkilötietojen suojan ja henkilöiden yksityisyyttä koskevan oikeuden suojelemisen kanssa selvän ja täsmällisen sääntelykehyksen puitteissa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tapauksissa, joissa uudet toimenpiteet antavat julkishallinnolle mahdollisuuden hyödyntää teknologiaa organisatoristen päätösten ja nopeampien valintojen tekemiseen – kuten toimeksisaajan valitseminen tarjouskilpailussa, tiettyjä palveluja koskevan odotuslistan hallinnointi tai uusien työntekijöiden palkkaaminen julkishallintoon –, on ratkaistava kysymys näihin päätöksiin liittyvästä tosiasiallisesta oikeudellisesta vastuusta määrittelemällä selkeä oikeudellinen kehys, jonka avulla taataan hallinnon täysi vastuuvelvollisuus kansalaisia kohtaan. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja yhteisötalouden yrityksillä on tärkeä rooli pyrittäessä lisäämään yksityisten ihmisten ymmärrystä ja hyväksyntää teknologioita kohtaan erityisesti sellaisten yhteistyömekanismien avulla, jotka mahdollistavat osallistumisen digitaalisiin muutosprosesseihin. Tässä yhteydessä tärkeää on mahdollisuus luoda näitä välineitä varten esimerkiksi yhteistoimintamuotoisia osallistavia hallintojärjestelmiä alkaen digitaalisista alustoista, joita jo käytetään työn hallinnointiin liittyvien uudenlaisten taloudellisten suhteiden järjestelemiseen. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Markkinoiden valvontamekanismeista vastaavilla hallintoviranomaisilla olisi oltava vaadittava asiantuntemus ja valtuudet suojella reilua kilpailua, kuluttajien oikeuksia sekä työntekijöiden turvallisuutta ja oikeuksia. Algoritmien tarkastuksen tulisi olla julkisten tai riippumattomien elinten vastuulla. Samalla yritysten olisi otettava käyttöön tehokkaita mekanismeja tekoälyn suorittaman tietojen käytön tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Ks. ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Tekoälyn työelämävaikutusten ennakointi oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi” (oma-aloitteinen lausunto – asiakokonaisuus INT/845), esittelijä Franca Salis-Madinier (ks. tämän virallisen lehden, s. 1)

1

(2)  31. toukokuuta 2017 annettu lausunto ”Tekoäly ja sen vaikutukset (digitaalisia) sisämarkkinoita, tuotantoa, kulutusta, työllisyyttä ja yhteiskuntaa ajatellen”, (asiakokonaisuus INT/806) (EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1).

2

(3)  ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Muutoksen hallitseminen digitalisoidussa työelämässä” (asiakokonaisuus SOC/578) (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15).

3

(4)  Ks. ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Tekoälyn työelämävaikutusten ennakointi oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi” (oma-aloitteinen lausunto; asiakokonaisuus INT/845), esittelijä Franca Salis-Madinier (ks. tämän virallisen lehden s. 1)

4

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen edellytyksistä digitaalisilla sisämarkkinoilla: kansalaisten voimaannuttaminen ja terveemmän yhteiskunnan rakentaminen”

(COM(2018) 233 final)

(2018/C 440/09)

| Esittelijä: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Thomas KATTNIG |

Esittelijä:

Diego DUTTO

Toinen esittelijä:

Thomas KATTNIG

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava eritysjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 193/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava eritysjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

193/0/3

1.   Päätelmät

| 1.1 | Digitaalimurroksen mukanaan tuomien muutosten yhteydessä hoidossa tulee keskittyä ihmisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Digitalisointiprosessien on autettava terveydenhuollon ammattilaisia käyttämään enemmän aikaa potilaiden parissa. On varmistettava, että terveydenhuollon aloille palkataan riittävä määrä pätevää henkilöstöä, jolla on asianmukaiset digitaalitaidot. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Digitaalimurros muuttaa terveys- ja hoitoalan työn luonnetta. Kaikkien toimijoiden tulisi suhtautua muutokseen ammattimaisesti ja avoimin mielin korkeiden laatuvaatimusten saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sairaaloiden, terveydenhoitoalan ja sosiaalipalvelujen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on vahvistettava Euroopan tasolla. Tarvitaan asianmukaisia koulutus- ja täydennyskoulutusohjelmia, ja työoloja ja työpaikkojen laatua on parannettava ja henkilöstön tietosuojaa vahvistettava. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tietää, että jäsenvaltiot vastaavat terveyden- ja sosiaalihuollon järjestämisestä ja tarjoamisesta. Potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin (direktiivi 2011/24/EU) mukaan on perustettava sähköisten terveyspalvelujen verkosto (eHealth) edistämään sähköisen terveydenhuollon ratkaisujen yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Digitaalisten välineiden tulee auttaa kehittämään terveys- ja hoitoalan uusia organisointimuotoja. Ne tukevat yksilöiden, paikallisyhteisöjen ja yhteisötalouden potentiaalia. Asianmukaisilla julkisilla investoinneilla on vahvistettava näiden järjestelmien perustana olevia yhteisvastuullisuuden ja universaalisuuden arvoja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitalisointiprosesseja ei tule tulkita virheellisesti terveydenhuoltobudjettien säästöpaketiksi. Ne eivät saa johtaa henkilöstön tai palvelujen vähentämiseen. Hoito tulee nähdä henkilökohtaisena palveluna, ja erityisesti väestön ikääntyessä on kehitettävä uusia pitkäaikaishoidon ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa tiedonannossa hahmoteltua visiota, jossa tavoitteena on edistää terveyttä, ehkäistä ja torjua sairauksia, auttaa vastaamaan potilaiden täyttämättömiin tarpeisiin ja helpottaa kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia saada korkealuokkaista hoitoa hyödyntämällä digitaalisia innovaatioita ja yhteisötaloutta tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Sosiaali- ja digitaalialan yhteydessä terveyden lukutaidolla tarkoitetaan henkilön kykyä hankkia, ymmärtää ja käyttää tietoa vastuullisella tavalla hyvinvoinnin edistämiseksi ja terveenä pysymiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kansalaisilla tulisi olla oikeus päästä käsiksi terveystietoihinsa. He päättävät itse siitä, jakavatko he tietojaan ja milloin näin tehdään. On erittäin tärkeää ottaa huomioon yleinen tietosuoja-asetus, joka takaa kansalaisille oikeuden valvoa henkilötietojensa, erityisesti terveystietojensa, käyttöä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK ehdottaa, että ”oikeus kopioida (vapaasti)” voisi olla yksi aktiivisen suojan muoto. Tämä koskee kaikkea sitä tietoa, jota käyttäjät tuottavat ollessaan vuorovaikutuksessa digitaalisten terveydenhuoltoalustojen kanssa, ja antaa kansalaisille mahdollisuuden hyödyntää omia tietojaan uudelleen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Käyttäjien alkuperäiset tiedot ovat hyödyllisiä algoritmeille ja alustoille, ja niitä tulee pitää käyttäjien alkuperäisenä tuotteena ja suojella teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ”Oikeus kopioida (vapaasti)” auttaa myös kilpailun suojelua ja edistämistä. Tätä testataan perusteellisesti järjestelmissä, joita digitaalisissa alustoissa käytetään tällä hetkellä datan ja henkilökohtaisten tietojen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kannattaa (1) neljän pilarin prosessia rajatylittävässä yhteisessä työssä, joka koskee terveys- ja hoitoalan digitaalimurrosta. Näihin kuuluvat yhteiset kliiniset arviot, yhteiset tieteelliset kuulemiset, kehitteillä olevien terveysteknologioiden kartoittaminen ja vapaaehtoinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK ehdottaa, että ryhdytään asianmukaisiin toimiin, jotta voidaan tutkia uusia eettisiä, oikeudellisia ja sosiaalisia puitteita, joissa otetaan huomioon tiedonrikastukseen liittyvät riskit. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK ehdottaa, että edistetään digitaaliteknologian integroimista koskevaa tutkimusta ja innovointia, jotta voidaan uudistaa terveydenhoidon prosesseja. Esimerkkeinä mainittakoon tekoäly, esineiden internet ja yhteentoimivuus. ETSK antaa täyden tukensa sille, että kansalaisilla on turvallinen pääsy luotettaviin terveystietoihin yli rajojen, jotta voidaan edistää tutkimusta ja sairauksien ehkäisemistä. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kannattaa myös tukea, jota EU antaa pienille, keskisuurille ja yhteisötalouden yrityksille, jotka kehittävät digitaalisia ratkaisuja yksilökeskeistä hoitoa ja potilaspalautetta varten. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kannattaa sosioekonomisen epäsymmetrian tasapainottamista uudelleen datavetoisessa taloudessa edistämällä turvallisten alustojen kehittämistä ja tukemalla voittoa tavoittelemattomia yhteistyöelimiä tallentamaan, hallinnoimaan ja jakamaan digitaalisia kopioita kaikista henkilötiedoista. |
| --- | --- |

1.18

2.   Taustaa ja yleisiä huomioita

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 25. huhtikuuta 2018 tiedonantonsa terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen edellytyksistä digitaalisilla sisämarkkinoilla (2). Se käsittelee uudistuksia ja innovatiivisia ratkaisuja, joita terveys- ja hoitoalan järjestelmissä on toteutettava, jotta niiden avulla pystyttäisiin tarjoamaan eurooppalaisille laadukasta hoitoa kestävällä, saavutettavalla ja tehokkaalla tavalla ja rakentamaan terveempi yhteiskunta. Kun terveys- ja hoitoalan digitaaliset ratkaisut suunnitellaan huolellisesti ja pannaan täytäntöön kustannustehokkaasti, ne voivat lisätä miljoonien kansalaisten hyvinvointia ja parantaa perusteellisesti potilaille tarjottavien terveys- ja hoitopalvelujen tehokkuutta. Digitalisointi voi tukea rajatylittävän hoidon jatkuvuutta (direktiivi 2011/24/EU), millä on suuri merkitys niille, jotka viettävät aikaa ulkomailla työtehtävissä tai vapaa-aikana. Digitalisointi voi myös auttaa edistämään terveyttä ja ehkäisemään sairauksia, myös työterveyshuollossa. Se voi tukea terveydenhuoltojärjestelmien uudistamista ja siirtymistä kohti uusia hoitomalleja, jotka perustuvat ihmisten tarpeisiin, ja mahdollistaa siirtymisen sairaalakeskeisistä järjestelmistä yhdennetympiin ja yhteisöllisempiin hyvinvointijärjestelmiin. Muutosten yhteydessä on varmistettava, että hoidossa keskitytään ihmisiin. Digitalisointiprosessien olisi autettava terveydenhuollon ammattilaisia käyttämään enemmän aikaa potilaiden parissa. Sen vuoksi on varmistettava, että terveydenhuollon aloille palkataan riittävä määrä pätevää henkilöstöä, jolla on asianmukaiset digitaalitaidot. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Digitaalisiin terveys- ja hoitopalveluihin siirtyminen muuttaa työn luonteen näillä aloilla. Korkeiden laatuvaatimusten mukainen muutos on mahdollista vain, jos kaikki toimijat suhtautuvat muutokseen ammattimaisesti ja avoimin mielin. Terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelualan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua onkin vahvistettava edelleen Euroopan tasolla, jotta voidaan kehittää asianmukaista koulutusta ja täydennyskoulutusta, parantaa työoloja, erityisesti työn ja yksityiselämän välistä tasapainoa, henkilöstön tietosuojaa ja työpaikkojen laatua. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komissio painottaa, että Euroopan terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuu mittavia haasteita, kuten väestön ikääntyminen, monien sairauksien yhteisesiintyminen, rokotukset ja vaikeista työoloista johtuva pula terveydenhuollon ammattilaisista. Kasvava ongelma ovat myös vältettävissä olevat ei-tarttuvat taudit, joihin ovat syynä tupakan, alkoholin ja liikalihavuuden kaltaiset riskitekijät, samoin kuin muut sairaudet, kuten hermoston rappeutumissairaudet ja harvinaissairaudet. Tartuntataudit ovat myös kasvava uhka, mihin ovat syynä antibioottiresistenssin yleistyminen sekä uudet tai uudelleen esiin nousseet taudinaiheuttajat. Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon julkiset kulut kasvavat EU:n jäsenvaltioissa, ja tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan. On erityisen tärkeää, että näitä liitännäiskustannuksia käytetään terveydenhuollon ammattilaisten työn laadun parantamiseen ja vältetään huonoja palkkoja ja raskaita työoloja. Väestön ikääntyessä on kehitettävä uusia pitkäaikaishoidon ratkaisuja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jopa silloin kun terveystietoja on saatavilla, niiden käsittely riippuu usein keskenään yhteentoimimattomasta teknologiasta, mikä asettaa esteitä niiden laajalle käytölle. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tämän vuoksi terveydenhuoltojärjestelmillä ei ole olennaisia palvelujen optimoimiseen tarvittavia tietoja, ja palvelujen tarjoajien on vaikeaa saada aikaan mittakaavaetuja, jotta ne voisivat tarjota tehokkaita digitaalisia terveys- ja hoitoratkaisuja ja tukea terveyspalvelujen käyttöä yli rajojen. Terveystietoihin perustuvien määrällisten tulosten pohjalta on pystyttävä tuottamaan yksilöllisiä terveydenhoidon ratkaisuja, ja niiden on oltava yleis- ja erikoislääkäreiden ja tutkijoiden käytettävissä, jotta niitä voidaan hyödyntää klusteroinnissa ja ennakoivassa mallintamisessa sekä parhaissa käytännöissä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kuten terveyden tilaa EU:ssa tarkastelevan raportin (State of Health in the EU) päätelmät osoittavat, potilaskeskeisten terveystietojen käyttö ei ole vielä kehittynyt riittävän pitkälle EU:ssa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jäsenvaltiot vastaavat terveyden- ja sosiaalihuollon järjestämisestä ja tarjoamisesta. Eräissä jäsenvaltioissa, erityisesti sellaisissa, joissa on käytössä liittovaltiomainen järjestelmä, terveydenhuollon rahoituksesta ja tarjoamisesta vastaavat alueviranomaiset. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhuollossa annetulla direktiivillä (direktiivi 2011/24/EU) perustettiin sähköisten terveyspalvelujen verkosto (eHealth) edistämään sähköisen terveydenhuollon ratkaisujen yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Lisäksi on kehitetty yhteistyörakenteita, kuten aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus, aktiivista ja riippumatonta asumista tukeva yhteisohjelma (aktiivista ja avustettua asumista koskeva ohjelma) sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, kuten innovatiivisia lääkkeitä koskeva aloite sekä elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten -aloite. Myös alueellisilla ja kansallisilla älykkään erikoistumisen strategioilla on keskeinen rooli kehitettäessä vahvempia alueellisia ekosysteemeitä terveydenhuollon alalla. Vuoden 2004 jälkeen on laadittu kaksi sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmaa, jotka ovat tarjonneet politiikkakehyksen jäsenvaltioille ja komissiolle. Sähköisten terveyspalveluiden alan sidosryhmällä on ollut tärkeä merkitys. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Aiemmissa lausunnoissaan (3) esittämiensä näkemysten mukaisesti ETSK katsoo, että olisi tuettava komission kolmella eri alalla ehdottamia toimia. Alat ovat seuraavat: kansalaisten turvallinen pääsy terveystietoihin ja mahdollisuus jakaa niitä yli rajojen; luotettava tieto, jolla edistetään tutkimusta, sairauksien ehkäisemistä ja yksilöllistä terveydenhuoltoa ja hoitoa; digitaaliset välineet kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ja potilaskeskeistä hoitoa varten. Kuten edellä todetaan, on varmistettava, ettei digitalisointiprosesseja tulkita virheellisesti terveydenhuoltobudjettien säästöpaketiksi eikä henkilöstöä tai palveluja sen seurauksena vähennetä. Henkilöstöpula heikentää hoidon laatua ja lisää sairastuvuusriskiä. Ei saa unohtaa, että digitaalimurros on ilmiönä kaksiulotteinen: se sisältää suunnan ja prosessin. Suunnassa keskitytään organisaatioiden ulkoisiin tekijöihin ja pohditaan jatkuvasti, mitä digitaalimurros koskee. Prosessissa keskitytään ajatteluun organisaatioiden sisällä kiinnittäen erityistä huomiota siihen, miten digitaalimurros toteutetaan. Tämä menettelytapa onkin ehdottomasti otettava huomioon, kun tarkastellaan lausunnon aihetta, jotta voidaan taata potilaskeskeinen lähestymistapa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Juuri tästä syystä ETSK painottaa aiemmin antamansa lausunnon (4) tapaan, että digitaalisaatiokehityksen hyödyntämiseksi EU:n verkostoissa ja suunnitelluissa tukitoimenpiteissä olisi käytettävä digitaalisia välineitä, jotta terveydenhuoltoon ja hoitoon liittyviä perusoikeuksiamme voidaan toteuttaa ja vahvistaa niiden heikentämisen sijasta. Digitaalisilla välineillä on tuettava yksilöiden, paikallisyhteisöjen ja yhteisötalouden potentiaalin kehittämistä. Niillä on pystyttävä edistämään tehokkaasti oikeuksia sekä kehittämään terveydenhuollon ja hoidon uusia organisointi- ja hallinnointimuotoja. Niiden on myös autettava vahvistamaan yhteisvastuullisuuden ja universaalisuuden arvoja, jotka ovat terveydenhuoltojärjestelmämme perusta. Tämä olisi varmistettava asianmukaisilla julkisilla investoinneilla, kuten aiemmassa lausunnossa (5) todetaan. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Aiempien lausuntojensa tapaan ETSK katsoo, että seuraavien ehtojen on täytyttävä, jotta digitaalisuus voi edistää terveyspolitiikkojen yhtenä olennaisena tavoitteena olevaa hoidon yhtäläistä saatavuutta:






  — | Kattavuuden on oltava samantasoista kaikkialla siten, että otetaan huomioon alueet, missä digitaalisten palvelujen tarjonta on heikkoa (saatavuus, laajakaista). |
| --- | --- | --- |

2.12

—

Kattavuuden on oltava samantasoista kaikkialla siten, että otetaan huomioon alueet, missä digitaalisten palvelujen tarjonta on heikkoa (saatavuus, laajakaista).

| — | Käyttöön liittyvää digitaalista kuilua kansalaisten, terveydenhuoltoalan ammattilaisten sekä sairaus- ja terveysvakuutusjärjestelmien toimijoiden välillä tulee kuroa umpeen. |
| --- | --- |

—

Käyttöön liittyvää digitaalista kuilua kansalaisten, terveydenhuoltoalan ammattilaisten sekä sairaus- ja terveysvakuutusjärjestelmien toimijoiden välillä tulee kuroa umpeen.

| — | Digitaaliarkkitehtuurin eri komponenttien (tietokantojen, lääkinnällisten laitteiden) on oltava yhteentoimivia hoidon jatkuvuuden edistämiseksi kussakin terveysalan yksikössä ja niiden välillä. |
| --- | --- |

—

Digitaaliarkkitehtuurin eri komponenttien (tietokantojen, lääkinnällisten laitteiden) on oltava yhteentoimivia hoidon jatkuvuuden edistämiseksi kussakin terveysalan yksikössä ja niiden välillä.

| — | Terveystietoja on suojattava, eikä niitä saa missään tapauksessa käyttää potilaiden haitaksi. |
| --- | --- |

—

Terveystietoja on suojattava, eikä niitä saa missään tapauksessa käyttää potilaiden haitaksi.

| — | Lääkevirastojen hyväksymien tuotetietojen sähköisellä jakelulla on parannettava niiden saatavuutta (kuten todetaan aikaisemmassa ETSK:n lausunnossa (6)). |
| --- | --- |

—

Lääkevirastojen hyväksymien tuotetietojen sähköisellä jakelulla on parannettava niiden saatavuutta (kuten todetaan aikaisemmassa ETSK:n lausunnossa (6)).

| 2.13 | Etälääketieteen, verkkoon liitettyjen laitteiden sekä nanoteknologian, bioteknologian, tietotekniikan ja kognitiivisten tieteiden nopea kehitys ei saa johtaa siihen, että potilaita aletaan pitää pelkkänä verkkoon liitettynä materiana, jota kaikkivoipa tietokoneohjelma voi analysoida, valvoa ja tarkkailla etäyhteyden kautta. Terveydenhuoltoalan teknistyminen kannustaa itse asiassa toimimaan päinvastoin eli vahvistamaan uudelleen henkilökohtaisten yhteyksien ja sosiaalisen kontaktin asemaa lääkärien ja hoitajien tekemässä kliinisessä työssä. |
| --- | --- |

2.13

3.   Digitaalimurroksen vaikutukset

3.1   Digitaalimurroksen vaikutukset terveys- ja hoitoalaan

| 3.1.1 | Komission tiedonannossa kuvataan, miten EU voi auttaa saavuttamaan neuvoston päätelmien tavoitteet – kehittämällä tarvittavaa yhteistyötä ja infrastruktuureja EU:ssa – mikä auttaa jäsenvaltioita täyttämään poliittiset sitoumuksensa näillä aloilla. Ehdotetuilla toimilla tuetaan myös komission sitoumusta saavuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoite ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” ja toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK kannattaa tiedonannossa hahmoteltua visiota, jossa tavoitteena on edistää terveyttä, ehkäistä ja torjua sairauksia, auttaa vastaamaan potilaiden täyttämättömiin tarpeisiin ja helpottaa kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia saada korkealuokkaista hoitoa hyödyntämällä digitaalisia innovaatioita ja yhteisötalouden yrityksiä tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK katsoo, että on olennaista parantaa Euroopan terveys- ja hoitoalojen järjestelmien pohjan kestävyyttä auttamalla niitä hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti digitaalisten sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tätä varten on lisättävä digitaalisten tuotteiden ja palvelujen käyttöä terveys- ja hoitoalalla. Ehdotetuilla toimilla on pyrittävä lisäksi edistämään kasvua ja alan eurooppalaista teollisuutta ja tukemaan sekä voittoa tavoittelevia että voittoa tavoittelemattomia yrityksiä, jotka suunnittelevat ja hallinnoivat terveys- ja hoitopalveluja. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Digitaalimurros mahdollistaa erityisesti tietojen saannin ja hyödyntämisen, mikä saattaa vähentää terveydenhuoltokuluja väkimäärän kasvaessa ja elinajanodotteen noustessa, ja tukee tällä tavoin julkisten toimien optimointia kansallisella ja EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Terveydenhuollon digitalisointi ei pelkästään lyhennä sairaalassa vietettyä aikaa, millä on jo sinällään suora myönteinen vaikutus sairaaloissa annettavaan terveydenhoitoon, vaan se edistää lisäksi potilaiden toipumista. Kansainvälisestä huomiosta on osoituksena Maailman terveysjärjestön yhdessä Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) kanssa laatima käsikirja National eHealth Strategy Toolkit, joka tarjoaa menetelmän sähköisen terveydenhuollon kansallisten strategioiden, toimintasuunnitelmien ja seurantapuitteiden parantamista ja kehittämistä varten. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Digitaalimurroksen vaikutukset ihmisiin

| 3.2.1 | Digitaalimurros tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden saada laajalti innovatiivista ja entistä tehokkaampaa yksilöllistä terveydenhoitotietoa sekä mahdollisuuden käyttää infrastruktuuria ja palveluita ja myös parantaa osaltaan – palvelujen tarjoajina, tiedon tuottajina ja tietojen toimittajina – muiden terveyttä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kansalaisilla voitaisiin myös katsoa olevan oikeus saada käyttöönsä terveystietojaan ja päättää siitä, voidaanko tällaisia tietoja jakaa ja jos voidaan, milloin näin voidaan tehdä. ETSK katsoo myös, että on erittäin tärkeää ottaa huomioon 25. toukokuuta 2018 voimaan tullut yleinen tietosuoja-asetus, joka takaa kansalaisille oikeuden valvoa henkilötietojensa, myös terveystietojensa, käyttöä. Lisäksi olisi otettava huomioon Maailman lääkäriliiton lausunto terveysalan tietokantoihin ja biopankkeihin liittyvistä eettisistä näkökohdista. Lausunto sisältyy julistukseen, jonka Maailman lääkäriliitto antoi 53. täysistunnossaan Washington DC:ssä, Yhdysvalloissa lokakuussa 2002 ja jota tarkistettiin 67. täysistunnossa Taipeissa, Taiwanissa lokakuussa 2016. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Tässä yhteydessä on tärkeää pyrkiä välttämään erojen kasvua ihmisten digitaalisessa lukutaidossa. Sosiaali- ja digitaalialan yhteydessä terveyden lukutaidolla tarkoitetaan henkilön kykyä hankkia, ymmärtää ja käyttää tietoa vastuullisella tavalla hyvinvoinnin edistämiseksi ja terveenä pysymiseksi. Tätä varten on varmistettava, että ihmisillä on riittävät taidot ja että he tuntevat uudet välineet, jotta he pystyisivät parantamaan omaa ja yhteisönsä hyvinvointia elintapoja ja -olosuhteita parantavilla toimilla. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Koska käyttäjät ovat keskeisessä asemassa suunnittelussa ja palveluissa, heidän tuottamiaan tietoja olisi myös pidettävä olennaisina, ja olisi laadittava asianmukaisia säännöksiä tietojen omistusoikeudesta sekä käyttäjän itsensä ja muiden osapuolten oikeudesta käyttää tietoja. Olisi pohdittava muun muassa, kuka tiedot omistaa, kenellä on oikeus käyttää niitä, millä edellytyksillä palveluja tarjoavat muut osapuolet voivat käyttää tietoja ja voivatko he käyttää tietoja vapaasti. Tässä yhteydessä olisi tärkeää erottaa toisistaan eri tietotyypit eli toisaalta raakatiedot ja toisaalta algoritmien ja tekoälypalvelujen avulla tuotetut tiedot. On selvitettävä, miten tietojen omistusta olisi hallinnoitava, jos toinen osapuoli tuottaa yksityisten algoritmien avulla uusia yhdistelmätietoja. Lisäksi on selvitettävä, miten suunnitelluissa toimintamalleissa käsitellään tapauksia, joissa on mukana useita osapuolia, joista kukin toimittaa keskeisen osan palvelusta. Toisistaan olisi erotettava myös pelkästään palveluihin perustuvat toimintamallit (perinteisempiä palveluja, esimerkiksi avustaminen päivittäisen elämän toiminnoissa) ja potilaskeskeisiin tietoihin perustuvat toimintamallit, joiden yhteydessä voidaan kehittää uusia etäterveydenhoidon palveluja (esimerkiksi ennaltaehkäiseviä sekä hoitoa tukevia ja muokkaavia palveluja). |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Kunkin käyttäjän aidot – eli alkuperäiset – tiedot ovat ainoa käyttökelpoinen arvo algoritmeissa, palveluissa ja alustoissa, mikä tarkoittaa, että niitä voidaan pitää ja niitä olisi pidettävä käyttäjien (ja ainoastaan heidän ja heidän biologisten, kognitiivisten, kulttuuristen ja käyttäytymiseen liittyvien ominaisuuksiensa) alkuperäisenä tuotteena, ja ne ovat sellaisenaan alkuperäinen panos, jota tulee suojella vastaavilla säännöillä kuin teollis- ja tekijänoikeuksia, mutta tapauskohtaisesti mukautettuna. Yhtenä ehdotuksena voisi olla aktiivinen suoja eli ”oikeus kopioida (vapaasti)” kaikkia tietoja, joita käyttäjät ovat tuottaneet ollessaan vuorovaikutuksessa digitaalisten terveydenhuoltoalustojen kanssa, jotta he voisivat hyödyntää niitä tarpeen mukaan uudelleen kokoamalla tiedot muiden palvelujen tai algoritmien kautta uudelleen. ”Oikeus kopioida (vapaasti)” auttaa ratkaisemaan myös toisen ongelman, joka koskee kilpailun suojelua ja edistämistä. Tätä testataan perusteellisesti järjestelmissä, joita digitaalisissa alustoissa käytetään tällä hetkellä – sopimusten mukaisesti tai muulla tavoin – datan ja henkilökohtaisten tietojen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EU on käsitellyt kohdassa 3.2.5 mainittua asiaa monissa eri yhteyksissä, ja eräissä tapauksissa se on päättänyt asettaa tiedot saataville (kopioitaviksi) (ks. energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU 9 artikla: ”jos loppukäyttäjät sitä pyytävät, niiden verkosta ottamaa ja verkkoon siirtämää sähköä koskevat mittaustiedot asetetaan loppukäyttäjien tai loppukäyttäjän puolesta toimivan kolmannen osapuolen saataville helposti ymmärrettävässä muodossa, jota loppukäyttäjät voivat käyttää sopimusten tasapuoliseen vertailuun”). |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | ETSK ehdottaa yhteenliitetyn tietoteknisen infrastruktuurin luomista, jotta harvinaisista sairauksista kärsiviin potilaisiin voitaisiin ottaa nopeasti yhteyttä ja jotta heidän terveys- ja potilastietojaan voitaisiin käyttää maailmanlaajuisissa, taloudellista voittoa tavoittelemattomissa tutkimuksissa. Euroopan unioni edistää sähköisten terveystietorekisterien järjestelmän luomista tukemalla tietojen vaihtoa ja standardointia sekä terveydenhoitopalvelujen tarjoajien välisen tietojenvaihtoverkon kehittämistä, jotta voitaisiin koordinoida toimia kansanterveydellisissä vaaratilanteissa. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Tämän ansiosta ihmiset – kansalaiset – potilaat – käyttäjät voisivat saada digitaalisen henkilöllisyytensä kokonaan takaisin hallintaansa. Se tarjoaisi heille mahdollisuuden olla mukana hankkimassa yhdistetyistä terveystiedoista saatua tietämystä yksilöllistettyä hoitoa ja ennaltaehkäisyä varten sekä saada kyseisistä tiedoista huomattavaa taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   Digitaalimurroksen vaikutus sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiin

| 3.3.1 | ETSK kannattaa (kuten ETSK:n lausunnossa (7) mainitaan) neljän pilarin prosessia yhteisessä rajatylittävässä, terveys- ja hoitoalan digitaalimurrokseen liittyvässä työssä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.1.1 | Komissio ehdottaa terveysteknologian arvioinnista vastaavien jäsenvaltioiden elinten edustajista muodostuvan koordinointiryhmän perustamista ja kuvailee tulevan yhteistyön neljää pilaria. Yhteistä työskentelyä johtaisivat jäsenvaltiot koordinointiryhmän kautta, ja siihen kuuluisivat






  — | yhteiset kliiniset arvioinnit |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

—

yhteiset kliiniset arvioinnit

| — | yhteiset tieteelliset kuulemiset |
| --- | --- |

—

yhteiset tieteelliset kuulemiset

| — | kehitteillä olevien terveysteknologioiden kartoittaminen |
| --- | --- |

—

kehitteillä olevien terveysteknologioiden kartoittaminen

| — | vapaaehtoinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

—

vapaaehtoinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä.

| 3.3.1.1.1 | Yhteisten kliinisten arviointien piiriin kuuluvat innovatiivisimmat teknologiat, joita ovat muun muassa seuraavat: i) lääkkeet, jotka läpikäyvät keskitetyn myyntilupamenettelyn; ii) tiettyjen sellaisten lääkinnällisten laitteiden ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden luokat, joiden avulla voidaan vastata täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin, joilla on mahdollisesti vaikutuksia potilaisiin, kansanterveyteen tai terveydenhuoltojärjestelmiin ja joilla on merkittävä rajatylittävä ulottuvuus. Arvioinnin laatimisesta ja määrittämisestä vastaisivat jäsenvaltioiden terveysteknologian arviointielimet, lääkeyhtiöt tai lääkinnällisten laitteiden valmistajat (kehittäjät) sekä potilaat, kliiniset asiantuntijat ja muut sidosryhmät. Komission tarkistettua raportin se julkaistaisiin ja sitä käytettäisiin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1

| 3.3.1.1.2 | Yhteiset tieteelliset kuulemiset, joista käytetään myös nimitystä ”varhaiset vuoropuhelut”, antaisivat terveysteknologian kehittäjälle mahdollisuuden hakea terveysteknologian arviointielimiltä neuvoa tiedoista ja näytöstä, joita todennäköisesti tarvitaan osana tulevaa yhteistä kliinistä arviointia. Kehittäjillä olisi mahdollisuus pyytää koordinointiryhmältä yhteistä tieteellistä kuulemista. Koordinointiryhmän hyväksyttyä raportit yhteisistä tieteellisistä kuulemisista ne osoitettaisiin terveysteknologian kehittäjälle mutta niitä ei julkaistaisi. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2

| 3.3.1.1.3 | ”Näkymien määrittäminen” tai kehitteillä olevien terveysteknologioiden (terveysteknologioiden, joita ei vielä ole otettu käyttöön terveydenhuoltojärjestelmässä) kartoittaminen auttaisi varmistamaan, että terveysteknologiat, joilla oletetaan olevan merkittävä vaikutus potilaisiin, kansanterveyteen tai terveydenhuoltojärjestelmiin, havaitaan varhaisessa kehitysvaiheessa ja otetaan mukaan yhteiseen työhön. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3

| 3.3.1.1.4 | Jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus jatkaa vapaaehtoista yhteistyötä EU:n tasolla aloilla, joita pakollinen yhteistyö ei kata. Tämä antaisi muun muassa mahdollisuuden tehdä terveysteknologian arviointeja muista terveysteknologioista kuin lääkkeistä tai lääkinnällisistä laitteista (kuten kirurgisista menetelmistä) sekä arvioida muita kuin kliinisiä seikkoja (esimerkiksi lääkinnällisten laitteiden vaikutusta hoidon organisointiin). |
| --- | --- |

3.3.1.1.4

| 3.3.2 | Digitaalimurroksen mahdollistamien uudenlaisten terveydenhuollon ratkaisujen hyödyntäminen nostaa esiin merkittäviä monialaisia kysymyksiä, muun muassa eettisiä, oikeudellisia ja sosiaalisia seikkoja. Vaikka tietosuojaa ja potilasturvallisuutta varten on jo olemassa oikeudellinen kehys, on käsiteltävä muita aiheita, kuten laajakaistan saatavuutta, tiedonrikastukseen ja automaattiseen päätöksentekoon liittyviä riskejä, asianmukaisten standardien ja lainsäädännön takaamista sähköisten terveyspalvelujen ja terveysalan mobiilisovellusten riittävän laadun varmistamiseksi sekä palvelujen saatavuutta ja laatua. Vaikka EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla onkin olemassa sääntöjä, jotka sääntelevät julkisia hankintoja, kilpailua ja sisämarkkinoita, palvelujen tasolla on vastaavasti keskusteltava uudenlaisista lähestymistavoista, joiden yhteydessä otetaan huomioon digitaalimurros. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Digitaalimurros tuo mukanaan terveydenhoitojärjestelmän uudelleenjärjestelyn, mikä tarkoittaa uusia tapoja ja standardeja palvelujen tarjoamisessa (esimerkiksi robottien käyttäminen yhdessä hoitajien kanssa). Lisäksi hoitajille tulisi tarjota asianmukaisia ja erityisiä koulutusohjelmia (joissa otetaan huomioon muun muassa sosiaaliset, lääketieteelliset ja tekniset aspektit), ja heidän tulisi olla valmistautuneita uusiin työprofiileihin ja muutoksiin työympäristössä. Tämä johtaa sellaisten uusien palvelumallien, tukipolitiikkojen, sertifiointien ja standardien määrittelemiseen, jotka sovitetaan digitaalisten palvelujen ja teknologioiden käyttöönottoon tosielämän hoitotilanteissa ja markkinoilla. Niiden suunnittelussa ja kehittämisessä pitäisi noudattaa muun muassa käyttäjäkeskeisen suunnittelun, käytettävyyden suunnittelun ja kaikkia palvelevan suunnittelun periaatteita siten, että prosessin keskiössä ovat käyttäjät ja heidän tarpeensa, pyrkien välttämään digitaalista kahtiajakoa ja ihmisten sulkemista palvelujen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK kannattaa komission pyrkimyksiä tukea sähköisten terveystietorekistereiden eurooppalaisen tietojenvaihtoformaatin kehittämistä ja hyväksymistä ja kehittää yhteisiä tunnistamismenetelmiä ja alkuperäisyyden toteamismenetelmiä direktiivin 2011/24/EU 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Digitaalimurroksen vaikutus digitaalimarkkinoihin

| 3.4.1 | Haasteena on sosioekonomisen epäsymmetrian tasapainottaminen uudelleen datavetoisessa taloudessa (8) seuraavien tekijöiden avulla:






  — | laillinen oikeus digitaaliseen kopioon kaikista henkilötiedoista (lääketieteellisistä ja muista tiedoista); tietojen siirrettävyys (EU:n yleinen tietosuoja-asetus, 20 artikla) |
| --- | --- | --- |

3.4.1

—

laillinen oikeus digitaaliseen kopioon kaikista henkilötiedoista (lääketieteellisistä ja muista tiedoista); tietojen siirrettävyys (EU:n yleinen tietosuoja-asetus, 20 artikla)

| — | turvallinen ja suojattu alusta, jolla ihmiset voivat tallentaa, hallinnoida ja aktiivisesti jakaa tietoja omilla ehdoillaan |
| --- | --- |

—

turvallinen ja suojattu alusta, jolla ihmiset voivat tallentaa, hallinnoida ja aktiivisesti jakaa tietoja omilla ehdoillaan

| — | henkilötietoalustojen voittoa tavoittelematon, yhteistyöhön perustuva organisaatiorakenne niin, että kansalaiset omistavat ne |
| --- | --- |

—

henkilötietoalustojen voittoa tavoittelematon, yhteistyöhön perustuva organisaatiorakenne niin, että kansalaiset omistavat ne

| — | kansalaisten kontrolloimasta tietojen toissijaisesta käytöstä saatavat tulot investoidaan hankkeisiin ja palveluihin, jotka hyödyttävät jäseniä ja koko yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

—

kansalaisten kontrolloimasta tietojen toissijaisesta käytöstä saatavat tulot investoidaan hankkeisiin ja palveluihin, jotka hyödyttävät jäseniä ja koko yhteiskuntaa.

| 3.4.2 | Yhteiset kliiniset arvioinnit edistäisivät nopeampaa käytettävyyttä, estäisivät päällekkäisyyden kansallisella tasolla ja tarjoaisivat kaikille prosessiin osallistuville enemmän johdonmukaisuutta, selkeyttä ja ennakoitavuutta. Lääkinnällisiä laitteita valmistava teollisuus suhtautuu kaiken kaikkiaan epäilevämmin ehdotukseen. Kliinisiä terveysteknologian arviointeja koskeva pakollinen yhteistyö saattaa hidastaa laitteiden markkinoille pääsyä sen sujuvoittamisen sijaan. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Mobiililaitteiden yleistyessä sähköiset terveysratkaisut tai terveysalan mobiiliratkaisut tarjoavat uudenlaisia palveluja ja optimoituja prosesseja. Prosessit helpottavat myös terveys- ja hoitoalan ammattilaisten liikkuvuutta. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Digitaalimurros edistää uusien ketterien liiketoimintamallien kehittämistä, lisää eri sidosryhmien osallistumista liiketoimintaan ja tuo mukanaan käyttäjien kokemusten määrittämisestä saatavat hyödyt. Onnistuminen riippuu asiakaskeskeisyydestä (tai käyttäjäkeskeisyydestä), jonka avulla varmistetaan, että käyttäjänäkökulma otetaan huomioon suunnitteluprosessin alusta alkaen (muotoiluajattelu). |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Digitaalimurros mahdollistaa terveys- ja sosiaalitiedon laajan käytön ja edistää järjestelmien ja laitteiden integroimista koneoppimisjärjestelmiin. Se edellyttää koneiden yhteentoimivuutta ja vuorovaikutuskykyä (M2M), jonka yhteydessä on otettava huomioon käyttäjien monenlaiset vaatimukset ja mieltymykset, tulevaisuuteen suuntautuneiden järjestelmien kehittäminen, mahdollisuus integroitua olemassa olevaan infrastruktuuriin ja paikalliseen palveluntarjontaan sekä mahdolliset perinteistä poikkeavat ja odottamattomat teknologiat ja palvelut, joihin liittyy uusia standardointivaatimuksia. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Uudenlaiset keskeiset mahdollistavat teknologiat, kuten 5G, luovat mahdollisuuksia tehokkaammille mobiililaajakaistatuotteille ja -palveluille ja tukevat siten miljoonien yhteyksien hyödyntämistä esineiden internetiin liittyvissä laitteissa valtavassa mittakaavassa. Kun 5G ja esineiden internet yleistyvät nopeasti, digitaalimurroksen strategiat ovat ratkaisevan tärkeitä monille terveydenhoidon alalla toimiville sidosryhmille, etenkin kun uudenlainen kuluttajakäyttäytyminen ja kuluttajien uudet tarpeet edellyttävät uutta digitalisoitua tarjontaa. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | ETSK tukee palveluja, jotka liittyvät terveystietoon, tautien ennaltaehkäisyyn, etäneuvontajärjestelmien kehittämiseen, verkossa annettaviin lääkemääräyksiin, lähetteisiin ja sairauskulujen korvaamiseen. Nykyisten alustojen, joita ovat esimerkiksi Alfred, Big White Wall, Medicine Patient Portal ja Empower, voidaan katsoa mahdollistavan digitaalimurroksen digitaalisilla sisämarkkinoilla. Merkillepantavaa on, että eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen ilmoitettiin 29. toukokuuta 2018 tukevan maailmanlaajuisessa johtoasemassa olevaa EU:n tiedeyhteisöä luomalla luotettavan ympäristön tutkimustiedon säilyttämistä ja prosessoimista varten. Pilven pitäisi olla olemassa olevien ja kehitteillä olevien huippuluokan infrastruktuurien laaja, Euroopan laajuinen yhteenliittymä, joka kunnioittaa osiensa hallinto- ja rahoitusmekanismeja. Yhteenliittymän jäsenyys olisi vapaaehtoista, ja hallintorakenteeseen kuuluisi jäsenvaltioiden ministeriöitä, sidosryhmiä ja tutkijoita. |
| --- | --- |

3.4.7

3.5   Digitaalimurroksen vaikutus palveluntarjoajiin

| 3.5.1 | Tässä yhteydessä ETSK kannattaa seuraavia tavoitteita:






  — | terveyspalvelujen tarjoajat painopisteeksi |
| --- | --- | --- |

3.5.1

—

terveyspalvelujen tarjoajat painopisteeksi

| — | terveydenhuoltojärjestelmän asiakkaiksi tulevat potilaat painopisteeksi |
| --- | --- |

—

terveydenhuoltojärjestelmän asiakkaiksi tulevat potilaat painopisteeksi

| — | tehokas tietojen siirtäminen perusterveydenhuollon piirissä (sähköinen terveydenhuolto, sähköiset potilasasiakirjat) |
| --- | --- |

—

tehokas tietojen siirtäminen perusterveydenhuollon piirissä (sähköinen terveydenhuolto, sähköiset potilasasiakirjat)

| — | potilaiden suostumus tietojensa käyttämiseen tutkimustarkoituksissa; kannustimia lisätietojen antamiseen (terveysalan mobiilisovellukset) |
| --- | --- |

—

potilaiden suostumus tietojensa käyttämiseen tutkimustarkoituksissa; kannustimia lisätietojen antamiseen (terveysalan mobiilisovellukset)

| — | niiden ongelmien vähentäminen, jotka liittyvät potilaiden kutsumiseen osapuoliksi tutkimukseen. |
| --- | --- |

—

niiden ongelmien vähentäminen, jotka liittyvät potilaiden kutsumiseen osapuoliksi tutkimukseen.

| 3.5.2 | Viimeaikaisten teknologisten, sosiaalisten ja taloudellisten tutkimusten mukaan tekoäly, esineiden internet ja robotiikka tarjoavat mahdollisuuden suunnitella ja kehittää uusia lähestymistapoja yksilöllistetyn ja täsmälääketieteen, kognitiivisen heikentymisen ja yhteistyörobotiikan aloilla. Niiden käytön yleistyminen terveydenhuollossa tarkoittaa kaikkien palvelujen suunnitteluun, tarjoamiseen ja arviointiin liittyvien prosessien mukauttamista ja kehittämistä. Tässä yhteydessä digitaalimurros on perustavanlaatuinen mutta myös mahdollistava (tai ”nopeuttava”) tekijä innovatiivisten teknologioiden integroimisessa terveydenhuollon alalle. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Digitaalimurroksen avulla voidaan saada käyttöön suuri määrä tietoa, jonka avulla voidaan tutkia ja kehittää uudenlaisia ja kunnianhimoisia tekoälyyn perustuvia palveluratkaisuja. Tämä voisi muodostaa pohjan sellaisen kehyksen luomiselle, jonka avulla määritetään objektiivisesti kroonisia sairauksia ja yksilöidään varhaisen diagnosoinnin ja terapian seurannan mahdollisuuksia. Lisäksi viimeaikainen edistys tekoälyn alalla antaa mahdollisuuden hyödyntää tietojen saatavuutta sellaisten järjestelmien kehittämiseksi, jotka voivat oppia ja sitten mukautua tapoihin, joilla sairaudet kehittyvät. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Tietojen laajamittainen käyttö ja sidosryhmien kyky soveltaa ja muuttaa niitä käyttäjien tarpeiden mukaan avaavat uusia näkymiä tiedon, tietämyksen ja asiantuntemuksen jakamisessa, kuten eurooppalaiset osaamisverkostot osoittavat: ne tarjoavat hallintorakenteen tietämyksen jakamiseksi ja hoidon koordinoimiseksi EU:ssa harvinaisten sairauksien alalla. Jos tietyssä paikassa (alueella tai maassa) ei ole tiettyyn tautiin liittyvää asiantuntemusta, verkosto voi auttaa lääkäreitä saamaan tietoa muualla sijaitsevista asiantuntijakeskuksista. Vastaavasti sairaalat kaikkialla Euroopassa voivat hyödyntää digitaalisia yhteysjärjestelmiä jakaakseen tietämystä ja tukeakseen toisiaan. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Yksi ilmeinen seuraus edellisissä kohdissa mainituista seikoista on se, että kyberturvallisuus on keskeinen prioriteetti. Kuten ENISAn raportissa (Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto: ENISA Threat Landscape Report 2017: 15 Top Cyber-Threats and Trends) todetaan, kyberavaruudessa tehtävät hyökkäykset monimutkaistuvat jatkuvasti ja ilkivaltaiset toimet ovat entistä pidemmälle kehittyneitä. Terveydenhoitoympäristössä, missä monet laaja-alaiset järjestelmät on yhdistetty toisiinsa ja pelissä ovat merkittävät panokset, kuten potilaiden henki, arkaluonteiset henkilötiedot ja taloudelliset resurssit, tietosuoja on keskeinen kysymys. Digitaalimurroksen yhteydessä tarvitaan uusia menettelyjä ja ohjeistusta kyberturvallisuuden arviointikehysten, organisatoristen vastatoimenpiteiden ja kyberturvallisuuteen perustuvan yhteentoimivuuden vaatimustenmukaisuuden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | ETSK kannattaa myös tukea, jota EU antaa pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka kehittävät digitaalisia ratkaisuja yksilökeskeistä hoitoa ja potilaspalautetta varten. Yhteistyöhön osallistuu tietenkin viranomaisia ja muita sidosryhmiä, jotka ovat sitoutuneet edistämään yhteisiä tai vastavuoroisesti tunnustettuja periaatteita terveysjärjestelmissä käyttöön otettavien digitaalisten ratkaisujen validoinnissa ja sertifioimisessa (esimerkiksi terveysalan mobiilisovellukset ja mahdollisuudet itsenäiseen elämään). |
| --- | --- |

3.5.6

| 3.5.7 | ETSK katsoo myös, että aiempia aloitteita EU:n jäsenvaltioiden myöntämistä terveydenhoitokorteista pitää jatkaa digitaalisten markkinoiden terveys- ja hoitoalan digitaalimurroksen valossa. Koska tällaisiin sähköisiin terveyskortteihin tallennettavat lääketieteelliset tiedot ovat arkaluonteisia, niissä on varmistettava vankka yksityisyyden suoja. |
| --- | --- |

3.5.7

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 283, 10.8.2018, s. 28.

1

(2)  COM(2018) 233 final.

2

(3)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 1, EUVL C 13, 15.1.2016, s. 14 ja EUVL C 458, 19.12.2014, s. 54.

3

(4)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 1.

4

(5)  EUVL C 173, 31.5.2017, s. 33.

5

(6)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 14.

6

(7)  EUVL C 283, 10.8.2018, s. 28.

7

(8)  Maailman talousfoorumi, The Global Information Technology Report 2014.

8

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista a) ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta”

(COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD))

ja b) ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta”

(COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD))

(2018/C 440/10)

| Esittelijä: | Jarosław MULEWICZ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Antonio LONGO |

Esittelijä:

Jarosław MULEWICZ

Toinen esittelijä:

Antonio LONGO

| Lausuntopyyntö | a) | Euroopan parlamentti, 2.5.2018 |
| --- | --- | --- |

Lausuntopyyntö

a)

Euroopan parlamentti, 2.5.2018

| a) | neuvosto, 22.5.2018 |
| --- | --- |

a)

neuvosto, 22.5.2018

| b) | Euroopan parlamentti, 2.5.2018 |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentti, 2.5.2018

| b) | neuvosto, 22.5.2018 |
| --- | --- |

b)

neuvosto, 22.5.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

20.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

155/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille Euroopan komission ehdotuksen EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremmasta valvonnasta ja nykyaikaistamisesta sekä tavoitteen päivittää nykyisiä sääntöjä, jotta voidaan ottaa huomioon uusia kulutustottumuksia sekä mukauttaa sääntöjä digitaalisten sisämarkkinoiden kehitykseen. Kuten ETSK toteaa aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden liiketoimintatavat ja kuluttajien haavoittuvuus” antamassaan lausunnossa (1), nykyisten sääntöjen puutteellisen täytäntöönpanon ongelma on kuitenkin vielä ratkaistava. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että EU:n kuluttajapolitiikkaa on ajanmukaistettava ja yksinkertaistettava. Komitean mielestä uusi lainsäädäntöpaketti saattaa auttaa poistamaan sähköisen kaupankäynnin valtavasta kasvusta johtuvia puutteita, jotka heikentävät kuluttajien luottamusta ja aiheuttavat vääristymiä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea on yleisesti ottaen sitä mieltä, että kuluttajansuojalainsäädännön yhdenmukaistamisen ei tulisi heikentää kuluttajansuojan tasoa jäsenvaltioissa ja että samalla olisi huolehdittava elinkeinonharjoittajien oikeusvarmuudesta. ETSK panee merkille REFIT-päätelmät, joiden mukaan kuluttajansuojasäännöt ovat tarkoituksenmukaisia, mutta toteaa kuitenkin, että yhä useammat kuluttajat kohtaavat aggressiivista markkinointia ja harhaanjohtavia liiketoimintakäytänteitä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa ehdotusta ulottaa kuluttajien oikeudet kaikkiin ”näennäisesti ilmaisiin” digitaalisiin palveluihin, joita varten käyttäjät antavat henkilö- ja muita tietoja. Se kannattaa myös verkkoalustojen avoimuuden ja vastuun lisäämistä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kuluttajansuojadirektiivin 2011/83/EU uudelleentarkastelun yhteydessä komiteassa on tullut esiin kaksi erilaista huolenaihetta. Elinkeinonharjoittajat kannattavat ennen sopimuksentekoa annettavien tietojen päivittämistä, yksinkertaistamista ja mukauttamista, kun taas kuluttajat katsovat, että näin alennettaisiin kuluttajansuojan tasoa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on sitä mieltä, että digitaalista sisältöä, digitaalisia palveluja ja verkkomyyntiä koskevia säännöksiä olisi mukautettava digitaalisia sisämarkkinoita käsittelevään lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK:n mielestä peruuttamisoikeus on tehokas kuluttajansuojaväline, jota ei tulisi heikentää. ETSK:n jäsenillä on eriäviä näkemyksiä komission ehdotuksesta. Elinkeinonharjoittajat ja etenkin pk-yritykset tarvitsevat enemmän oikeusvarmuutta tarpeettomasti testattujen tavaroiden ja aikaisen takaisinmaksun osalta. Kuluttajat torjuvat muutoksen ja vaativat nykytilanteen säilyttämistä. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan uudelleen tätä tärkeää säännöstä, jotta voidaan päästä vastakkaisten intressien väliseen kompromissiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on sitä mieltä, että toimet kuluttajien suojelemiseksi tuotteiden laatueroilta ovat oikeutettuja, ja kannattaa komission ehdotusta entistä suuremman avoimuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitea kannattaa vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn ja verkkovälitteisen riidanratkaisumenettelyn, kuten sovittelun tai välimiesmenettelyn, käyttöä ja katsoo, että niitä tulisi edistää EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat nykyiset kuluttajansuojasäännöt tehokkaasti täytäntöön ja valvovat täytäntöönpanoa, tukemaan kuluttajansuojasääntöjen yhdenmukaistamista, edistämään kansallisten viranomaisten rajat ylittävää yhteistyötä kuluttajansuoja-asioita koskevan yhteistyön avulla sekä käynnistämään tiedotuskampanjan, jotta helpotetaan kuluttajansuojalainsäädännön noudattamista pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tiukempia sääntöjä, jotta voidaan valvoa nykyisen kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanoa ja torjua kansallisia ja rajat ylittäviä rikkomuksia sekä säilyttää kuluttajansuojan nykyinen taso. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa ehdotusta laatia erityiskriteerit sakkojen määräämistä varten, sillä kyseessä on tehokas kuluttajansuojaväline. On tärkeää, että käytettävissä on tosiasiassa varoittavia seuraamuksia, joiden suuruus vastaa merkittävää prosenttiosuutta sääntöjä rikkovien yritysten vuosittaisesta liikevaihdosta ja joissa otetaan huomioon rikkomuksen EU:n laajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK panee merkille ehdotuksen direktiiviksi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta. Komitea pahoittelee kuitenkin, että kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevaa EU:n kehystä käsittelevässä ETSK:n lausunnossa (2) esitettyjä suosituksia ei ole otettu huomioon lainsäädäntöehdotusta laadittaessa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Oikeussuojan helppo ja nopea saatavuus tulisi taata kaikille EU:n kansalaisille, ja kuluttajien tulisi voida saada korvausta kärsitystä vahingosta, joka johtuu sopimuksen rikkomisesta. Räätälöity oikeussuojajärjestelmä kuluttajien kärsimän kollektiivisen vahingon tapauksessa onkin tervetullut. Sen olisi oltava käytännöllinen ja kustannustehokas, tarjottava asianomaiset suojatoimet ja otettava huomioon olemassa olevat kansalliset oikeusjärjestelmät. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK panee merkille komission pyrkimykset määritellä ryhmäkanteiden nostamiseen oikeutetut yksiköt toissijaisuusperiaatteen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Jäsenvaltioiden tulisi lisäksi tukea sellaisten rahastojen perustamista, jotka auttavat oikeutettuja yksiköitä oikeudenkäyntikustannuksissa. Tapauksissa, joissa vahinko on arvoltaan alhainen ja joissa on mahdotonta jäljittää kaikkia vahinkoa kärsineitä ihmisiä, ETSK kannattaa komission ehdotusta kohdistaa hyvitys yleiseen tarkoitukseen. Komitea kehottaa kuitenkin selventämään sen luonnetta (esim. kuluttajanapupalvelut, tiedotus- ja koulutusohjelmat, oikeudenkäyntikustannuksissa avustavat rahastot). |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Tärkeä suojatoimi, joka tulisi sisällyttää direktiiviin, on myös mahdollisuus osallistua tai olla osallistumatta ryhmäkanteeseen. ETSK:n aiheesta ”Kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskeva EU:n kehys” antamassa lausunnossa (3) esitettyjen suositusten mukaisesti kuluttajien olisi voitava päättää vapaasti, haluavatko he osallistua ryhmäkanteeseen vai eivät. |
| --- | --- |

1.17

2.   Taustaa ja johdanto

| 2.1 | Euroopan komissio antoi 11. huhtikuuta 2018”Kuluttajat vahvempaan asemaan” -lainsäädäntöpaketin. Pakettiin sisältyy ehdotus direktiiviksi (koontidirektiivi) direktiivin 93/13/ETY (4), direktiivin 98/6/EY (5), direktiivin 2005/29/EY (6) sekä direktiivin 2011/83/EU (7) muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta sekä ehdotus direktiiviksi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta. |
| --- | --- |

2.1

Koontidirektiivi

| 2.2 | Komission ehdotuksella COM(2018) 185 EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremmasta valvonnasta ja nykyaikaistamisesta pyritään täydentämään nykyisiä mekanismeja, jotka liittyvät kuluttajansuojaan, rajat ylittäviin rikkomuksiin ja sähköiseen kauppaan, sekä keventämään elinkeinonharjoittajien rasitusta. Ehdotus on jatkoa REFIT-ohjelman puitteissa toteutetun EU:n kuluttaja- ja markkinaoikeuden toimivuustarkastuksen päätelmille (8) sekä kuluttajansuojadirektiivin 2011/83/EU arvioinnille. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotus koontidirektiiviksi sisältää etenkin seuraavat toimet: |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Otetaan koordinoidusti käyttöön tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia sekä kansallisia että rajat ylittäviä rikkomuksia varten. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Lisätään avoimuutta digitaalisilla sisämarkkinoilla asettamalla sähköisille alustoille avoimuusvelvoitteita. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Laajennetaan kuluttajansuojaa etenkin niihin digitaalisiin palveluihin, joista kuluttajat eivät maksa mutta joiden yhteydessä heidän on annettava henkilö- ja muita tietoja. Näillä tiedoilla on taloudellista arvoa, joten näitä palveluja ei voida pitää ”ilmaisina”. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Kevennetään yritysten rasitusta siten, että elinkeinonharjoittajat voivat käyttää uusia verkkoviestinnän välineitä, esimerkiksi verkkolomakkeita tai verkkojuttelua eli chattausta perinteisen sähköpostin vaihtoehtoina. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Tarkistetaan tiettyjä peruuttamisoikeuteen liittyviä näkökohtia. Elinkeinonharjoittaja voi etenkin korvata kuluttajalle kauppahinnan vasta tarkastettuaan tuotteet ja todettuaan, että kuluttaja ei ole ”käyttänyt” tavaraa vaan pelkästään kokeillut sitä. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus rajoittaa ei-toivottuja aggressiivisia ja harhaanjohtavia menettelyjä ovelta ovelle -myynnin ja myyntikierrosten yhteydessä. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.3.7 | Sisällytetään nimenomaisesti direktiivin piiriin laadultaan eroavat tuotteet ja kaikki niihin liittyvät markkinointitoimet, myös harhaanjohtavat kaupalliset menettelyt, jotka ovat erityisen yleisiä maatalous- ja elintarvikealalla. |
| --- | --- |

2.3.7

Edustajakanteita koskeva direktiivi

| 2.4 | Komission ehdotus COM(2018) 184 kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista luo perustan eurooppalaiselle kollektiiviselle oikeussuojamekanismille kuluttajansuojalainsäädännön laajalle levinnyttä rikkomista vastaan. Tämä väline, joka on jo olemassa eräissä EU:n jäsenvaltioissa, olisi otettava käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa. Tässä yhteydessä tulisi kuitenkin noudattaa toissijaisuusperiaatetta, jotta jäsenvaltiot voivat suunnitella tällaisen järjestelmän kansallisella tasolla, ja samalla voidaan säilyttää olemassa olevat järjestelmät. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vain oikeutettujen yksiköiden tulisi voida toimia jäsenvaltioissa kuluttajien puolesta, ja niiden tulisi täyttää eräät Euroopan komission esittämät vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Korvausjärjestelmä on yhteydessä kieltopäätökseen. Oikeutettujen yksiköiden tulisi voida nostaa ryhmäkanne vasta sen jälkeen, kun tuomioistuin tai hallintoviranomainen on vahvistanut kuluttajien oikeuksien rikkomisen. Direktiiviä sovelletaan jäsenvaltio- ja EU-tasolla tehtyihin rikkomuksiin, mikä mahdollistaa kuluttajien rajat ylittävät ryhmäkanteet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kuluttajien kärsimän vahingon hyvittämisen osalta ehdotuksessa erotellaan pienet summat, joiden kohdalla hyvitys kohdistetaan yleiseen tarkoitukseen, sekä merkittävät summat, jotka korvataan suoraan kuluttajille. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleishuomiota koontidirektiivistä

| 3.1 | ETSK panee merkille Euroopan komission ehdotuksen EU:n kuluttajansuojasääntöjen ajanmukaistamisesta ja täytäntöönpanon valvonnan parantamisesta sekä tavoitteen päivittää nykyisiä sääntöjä, jotta voidaan ottaa huomioon uusia kulutustottumuksia sekä mukauttaa sääntöjä digitaalisten sisämarkkinoiden kehitykseen. Kuten ETSK toteaa aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden liiketoimintatavat ja kuluttajien haavoittuvuus” antamassaan lausunnossa (9), nykyisten sääntöjen puutteellisen täytäntöönpanon ongelma on kuitenkin vielä ratkaistava. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK viittaa tässä yhteydessä kuluttaja- ja markkinaoikeutta käsittelevään tiedonantoonsa (10), jossa arvioidaan sitä, millaisena kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eri puolilla unionia näkevät EU:n kuluttaja- ja markkinaoikeuden täytäntöönpanon, sekä kuluttajansuojadirektiivistä antamaansa tiedonantoon (11), jossa arvioidaan direktiivin täytäntöönpanoa. Tiedonantojen laadinnassa tukeuduttiin kolmeen erilaiseen tiedonkeruumenetelmään: kyselylomakkeeseen, asiantuntijoiden kuulemiseen ja yhdeksään tiedonkeruumatkaan, jotka suuntautuivat Riikaan, Roomaan, Varsovaan, Madridiin, Pariisiin, Ateenaan, Vilnaan, Lissaboniin ja Brysseliin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK panee merkille, että tiedonannot on otettu komission ehdotuksessa huomioon, sillä siinä kehotetaan lisäämään kuluttajapoliittisia valistus-, koulutus- ja koordinointitoimia sekä sääntelemään verkkoalustoja ja digitaalitaloutta. Ehdotuksessa ei ole kuitenkaan tartuttu asianmukaisesti ETSK:n esille tuomiin huoliin kuluttajapolitiikan yhdenmukaistamisesta, sääntöjen noudattamisen kansallisten valvontatoimien hajanaisuudesta, valveutuskampanjoiden rahoittamisen tarpeesta, elinikäisen oppimisen edistämisestä, pk-yritysten tukemisesta, oikeudellisten tietojen esittämisestä kuluttajille yksinkertaisemmassa muodossa sekä vaihtoehtoisten riidanratkaisumekanismien, itsesääntelyn ja käytännesääntöjen laatimisen edistämisestä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK panee merkille, että kuluttajat voivat joutua tilanteisiin, joissa heitä johdetaan harhaan tai pakotetaan aggressiivisesti tekemään sopimuksia. Erityisiä ongelmia on ilmoitettu kuluttajia harhaanjohtavia energia-, televiestintä- tai vesihuoltosopimuksia myyvien puhelinpalvelukeskusten osalta. Samankaltaisesta aggressiivisesta myynnistä on ilmoitettu retkillä, jotka on järjestetty tuotteiden myymiseksi tietyille haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajaryhmille. Tällaisissa tilanteissa kuluttajilla olisi oltava oikeus vetäytyä myyntisopimuksesta tai saada hyvitystä kärsimästään haitasta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kuten ETSK on suositellut aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden liiketoimintatavat ja kuluttajien haavoittuvuus” antamassaan lausunnossa, kuluttajille tulisi tarjota asianmukaisia yksilöllisiä oikeussuojakeinoja, esimerkiksi hinnan hyvittäminen, tuotteen korvaaminen tai myyntisopimuksen purkaminen. Oikeussuojakeinoja tulisi myös mukauttaa kunkin kuluttajan tilanteeseen, jotta heillä on käytettävissään räätälöityjä ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo myös, ettei EU:n kuluttajansuojalainsäädännöllä saavutettua yhdenmukaistamisastetta tulisi alentaa. Askel taaksepäin ei edistä tasapuolisten toimintaedellytysten luomista eikä hyödytä kuluttajia eikä elinkeinonharjoittajia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK korostaa, että aggressiiviset ja harhaanjohtavat myyntikäytänteet on jo kielletty sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä 2005/29/EY, jossa on kyse täysimääräisestä yhdenmukaistamisesta. ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot valvovat nykyisten sääntöjen täytäntöönpanoa entistä tiukemmin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Komitean näkemykset komission ehdotuksesta rajoittaa tiettyjä jakelumenetelmiä ovat jakaantuneet. Elinkeinonharjoittajat katsovat, ettei toimia tulisi rajoittaa ovelta ovelle -myyntiin ja leimata näin kokonaista talouden alaa, vaan niitä tulisi soveltaa kaikkiin aggressiivisiin käytänteisiin. Kuluttajat kannattavat puolestaan jäsenvaltioiden mahdollisuutta rajoittaa terveys- ja turvallisuussyistä tiettyjä myyntimenetelmiä erityisissä tuoteryhmissä (kuten lääkkeet, aseet ja farmaseuttiset tuotteet). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden kuluttajansuojaviranomaisten yhteistyö kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen yhteydessä on erittäin tärkeää, jotta voidaan puuttua tehokkaasti väärinkäytöksiin rankaisematta lakia noudattavia toimijoita. Kuluttajien saatavilla olisi oltava tietoa elinkeinonharjoittajista, ja jäsenvaltio- ja EU-tasolla tulisi edistää valveuttamiskampanjoita. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kuluttajansuojadirektiivin 2011/83/EU uudelleentarkastelun yhteydessä komiteassa on tullut esiin kaksi erilaista näkökantaa ja huolenaihetta. Elinkeinonharjoittajat kannattavat ennen sopimuksentekoa annettavien tietojen päivittämistä, yksinkertaistamista ja mukauttamista, kun taas kuluttajat katsovat, että näin alennettaisiin kuluttajansuojan tasoa. Komitea suhtautuu myönteisesti toimintatapaan, jossa otetaan tasapainoisesti huomioon kuluttajansuoja ja elinkeinonharjoittajien oikeusvarmuus. ETSK on sitä mieltä, että digitaalista sisältöä, digitaalisia palveluja ja verkkomyyntiä koskevia säännöksiä olisi mukautettava digitaalisia sisämarkkinoita käsittelevään lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Verkkoalustojen kohdalla on huolehdittava etenkin niiden tunnistusta ja vastuuta koskevasta avoimuudesta. ETSK:n mielestä on erittäin tärkeää, että kuluttaja saa sopimusta tehdessään kaiken tarvittavan tiedon vastapuolestaan. Lisäksi verkkoalustojen avoimuus on sekä kuluttajien että yritysten (yritystenvälinen kauppa) kannalta keskeinen tekijä digitaalisia sisämarkkinoita kehitettäessä (12). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK kannattaa myös ehdotusta ulottaa kuluttajien oikeudet kaikkiin ”ilmaisiin” digitaalisiin palveluihin, joita varten käyttäjät antavat henkilö- tai muita tietoja. Koska tällaisilla tiedoilla on kaupallista arvoa, olisi epäreilua kuluttajia kohtaan pitää niitä ”ilmaisina” varmistamatta riittävää suojaa. Euroopan komission ehdottaman toimenpidepaketin ansiosta on mahdollista tasapainottaa ainakin osittain verkkoalustojen keskeisten maailmanlaajuisten toimijoiden ja yksittäisten käyttäjien suhdetta. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK kannattaa ajanmukaisten menettelyjen käyttöönottoa elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisessä tiedonvaihdossa (esim. chatbotit ja verkkolomakkeet). Komitea katsoo, että tällaiset menettelyt yksinkertaistavat osapuolten välistä vuoropuhelua edellyttäen, että samalla huolehditaan kuluttajien asianmukaisesta suojasta, esimerkiksi mahdollisuus seurata tiedonvaihtoa, saada lisätietoa ja tehdä valituksia. Aina tulisi kuitenkin voida turvautua perinteisiin yhteydenottomuotoihin (esimerkiksi puhelinpalvelukeskukset). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kannattaa ajatusta peruuttamisoikeudesta ja panee merkille sen roolin tehokkaana kuluttajansuojavälineenä, jota ei tulisi heikentää. Komission ehdotus uhkaa rajoittaa kuluttajien oikeuksia ilman asianmukaista näyttöä kyseisten oikeuksien järjestelmällisestä ja laajalle levinneestä väärinkäytöstä. Toisaalta elinkeinonharjoittajat ja etenkin pk-yritykset tarvitsevat enemmän oikeusvarmuutta tarpeettomasti testattujen tavaroiden ja aikaisen takaisinmaksun osalta. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan uudelleen tätä tärkeää asiaa, jotta voidaan päästä tasapainoiseen kompromissiin. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti tuotteiden laatueroihin liittyviin selvennyksiin, koska vaikuttaa siltä, että tietyt tuotteet, etenkin elintarvikkeet, on merkitty samalla tavalla erilaisesta koostumuksesta huolimatta, mikä saattaa johtaa kuluttajia harhaan. Tuotteiden harhaanjohtava kuvaus ja merkintä olisi kiellettävä avoimuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK kannattaa ehdotusta laatia erityiskriteerit sakkojen määräämistä varten, sillä kyseessä on tehokas kuluttajansuojaväline. Kuten eurooppalainen neuvoa-antava kuluttajaryhmä on tuonut esiin, on tärkeää, että käytettävissä on varoittavia seuraamuksia, joiden suuruus vastaa merkittävää prosenttiosuutta sääntöjä rikkovien yritysten vuosittaisesta liikevaihdosta ja joissa otetaan huomioon rikkomuksen EU:n laajuinen ulottuvuus. Komission tulisi tutkia mahdollisuutta mukauttaa ehdotus yleisen tietosuoja-asetuksen säännöksiin. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK kannattaa myös vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn ja verkkovälitteisen riidanratkaisumenettelyn (13), kuten sovittelun tai välimiesmenettelyn, käyttöä ja katsoo, että niitä tulisi edistää kansallisella tasolla. Tuomioistuimen ulkopuolinen riidanratkaisu saattaa myös tulla kysymykseen ennen tuomioistuinmenettelyä, ja sitä olisi tuettava tarvittaessa. Tuomioistuinmenettelyyn tulisi turvautua viimeisenä vaihtoehtona. Euroopan komission ehdotuksessa olisi tuettava vahvemmin tällaisia vaihtoehtoja kuluttajansuoja-asioiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK on yleisesti ottaen sitä mieltä, että kestävän kehityksen ja laadun tulisi olla toimitusketjun ytimessä, jotta varmistetaan kuluttajansuoja tuotteiden koko elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

3.18

4.   Erityishuomioita ryhmäkanteista EU:ssa

| 4.1 | ETSK panee merkille ehdotuksen direktiiviksi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta (14). Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei yhtäkään kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevaa EU:n kehystä käsittelevissä monissa ETSK:n lausunnoissa (15) esitetyistä suosituksista ole otettu huomioon lainsäädäntöehdotusta laadittaessa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | REFIT-toimivuustarkastus on osoittanut, että talouden globalisaatio ja digitalisaatio lisäävät riskiä kuluttajien yhteisiin etuihin vaikuttavaan EU:n lainsäädännön rikkomiseen. Lisäksi useat jäsenvaltiot eivät ole asettaneet käyttöön sellaisia tehokkaita kollektiivisia oikeussuojakeinoja, joiden avulla voitaisiin vaatia korvausta joukkovahinkotilanteissa, eivätkä ole ottaneet käyttöön Euroopan komission vuonna 2013 kollektiivisista oikeussuojakeinoista antaman suosituksen (16) mukaisia suojatoimia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Oikeussuojan helppo ja nopea saatavuus tulisi taata kaikille EU:n kansalaisille, ja kuluttajien tulisi voida saada korvausta vahingosta, joka johtuu sopimuksen rikkomisesta. Kuitenkaan myöskään elinkeinonharjoittajien ei tulisi olla perusteettomien oikeudenkäyntien kohteena. Ryhmäkanteet ovat oikeudellinen väline, menettelyllinen oikeus ja perusoikeus, jonka avulla pystytään suojaamaan hajaantuneita, yhteisiä ja yksilöllisiä yhdenmukaisia etuja oikeudellisesti EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan nojalla. Sen tulisi olla neutraali eikä rajoittua vain kuluttajiin (ympäristö, työntekijät, pk-yritysten oikeudet, energia, jakamistalous, kiertotalous, alustat, kaikki digitaaliset oikeudet jne.). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Räätälöity oikeussuojajärjestelmä kuluttajien kärsimän kollektiivisen vahingon tapauksessa onkin tervetullut. Sen olisi oltava käytännöllinen ja kustannustehokas, tarjottava asianomaiset suojatoimet ja otettava huomioon olemassa olevat kansalliset oikeusjärjestelmät (esim. Norja ja Tanska). EU:n direktiivissä olisi asetettava yleiset suuntaviivat yhdenmukaistettua EU-ryhmäkannetta varten ja todettava selvästi, mitä EU:n oikeudellisen välineen tulisi kattaa ja minkä asioiden tulisi jäädä jäsenvaltioiden päätettäväksi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Siinä pitäisi myös varmistaa, että oikeudenkäyttö on järjestelmän ansiosta tehokkaampaa, nopeaa, kustannuksiltaan kohtuullista ja oikeudenmukaista, mahdollistaa vahinkojen korvaaminen tosiasiallisesti ja kokonaisuudessaan sekä turvata mekanismin kestäväpohjaisuus riittävän rahoituksen avulla. Komission ehdotus ei nykyisellään täytä näitä tavoitteita. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK panee merkille komission pyrkimykset määritellä ryhmäkanteiden nostamiseen oikeutetut yksiköt toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Olisi myös tehtävä selväksi, että oikeutetun yksikön sijoittautumispaikan tulisi olla oikeudenkäyntipaikka ja sen tulisi määrittää sovellettava laki. Lisäksi ETSK katsoo, että komission olisi vielä tarkennettava tuomarin roolia päätettäessä siitä, onko vaade perusteltu, todistustaakkaa ja todisteiden esittämistä, tuomion lajia – ”inter partes” vai ”erga omnes” – sekä muutoksenhakujärjestelmää. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ryhmäkanteiden kaikkiin oikeudenkäyntikustannuksiin olisi annettava tukea kansallisten oikeusapujärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kuluttajajärjestöjen tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi voitava saada riittävä rahoitus ja oikeudellista neuvontaa, jotta ne voivat vaatia korvauksia. Oikeutettuja yksiköitä olisi autettava erityisvaroin maksamaan oikeudellisesta neuvonnasta. Jäsenvaltioiden tulisi tukea sellaisten rahastojen perustamista, jotka auttavat oikeutettuja yksiköitä oikeudenkäyntikustannuksissa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ehdotetussa lainsäädännössä ei korvausten osalta puututa kattavasti kuluttajien tarpeeseen saada tosiasiallinen korvaus kärsitystä vahingosta. Ehdotuksessa olisi viitattava selvästi siihen, että kuluttajien menettämä summa korvataan kokonaan riippumatta kärsitystä vahingosta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK on huolissaan yrittäjien oikeuksien suojasta, mukaan luettuna yrityssalaisuuksien suojaaminen. ETSK olisi tyytyväinen sellaisten menetelmien käyttöönottoon, joilla taataan käyttöön asetettujen tietojen luottamuksellisuus paitsi oikeudenkäyntivaiheessa myös lopullisten päätösten yhteydessä, heikentämättä kuitenkaan vahinkoa kärsineiden kuluttajien suojaa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Elinkeinonharjoittajat toivovat myös mahdollisuutta sopia riita-asiat lyhyessä määräajassa hyödyntäen myös edellä mainittuja vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevaan ehdotukseensa suosituksen siitä, että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä teknisiä innovaatioita, kuten teknisesti edistyneimmät vaihtoehtoista riitojenratkaisua ja verkkovälitteistä vaihtoehtoista riitojenratkaisua hoitavat elimet jo tekevät, erityisesti osallistujien keräämiseksi ryhmäkannetta varten. Toimenpiteen tarkoituksena olisi tuottaa merkittäviä kustannussäästöjä ryhmäkanteen järjestäjille ja mukaan lähteville kuluttajajärjestöille. Komission pitäisi myös kannustaa etenkin sellaisten parhaiden käytänteiden vaihtoon, jotka liittyvät tietojen kokoamiseen kaikista tapauksista, joissa on nostettu ryhmäkanne. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevasta EU:n kehyksestä antamassaan lausunnossa (17) esitettyjen suositusten mukaisesti komitea katsoo, että kuluttajien olisi voitava päättää vapaasti, haluavatko he osallistua ryhmäkanteeseen vai eivät. ETSK on etenkin sitä mieltä, että ryhmäkanteeseen osallistuminen olisi asianmukaisempi menettely tapauksissa, joissa on mukana rajallinen määrä huomattavaa vahinkoa kärsineitä uhreja, ja osallistumatta jättäminen taas asianmukaisempi tapauksissa, joissa on monia rajallista vahinkoa kärsineitä uhreja. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 20. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 12, 15.1.2015, s. 1.

1

(2)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 68.

2

(3)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 68.

3

(4)  Neuvoston direktiivi 93/13/ETY, annettu 5. huhtikuuta 1993, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/6/EY, annettu 16. helmikuuta 1998, kuluttajansuojasta kuluttajille tarjottavien tuotteiden hintojen ilmoittamisessa (EYVL L 80, 18.3.1998, s. 27).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EU, annettu 11. toukokuuta 2005, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25. lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64).

7

(8)  SWD(2017) 208 final ja SWD(2017) 209 final, julkaistu 23. toukokuuta 2017.

8

(9)  EUVL C 12, 15.1.2015, s. 1.

9

(10)  Täysistunnolle 14. joulukuuta 2016 esitetty ETSK:n tiedonanto (INT/796).

10

(11)  Täysistunnolle 14. joulukuuta 2016 esitetty ETSK:n tiedonanto (INT/795).

11

(12)  Valmisteilla oleva ETSK:n lausunto: TEN/662 – Oikeudenmukaisuus ja avoimuus verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten (katso tämän virallisen lehden sivu 177).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/11/EU, annettu 21. toukokuuta 2013, kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 63).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/22/EY, annettu 23. huhtikuuta 2009, kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista (EUVL L 110, 1.5.2009, s. 30).

14

(15)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 68.

15

(16)  Komission suositus, annettu 11. kesäkuuta 2013, unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksien loukkauksiin perustuvia kieltokanteita ja vahingonkorvausvaatimuksia koskeviin jäsenvaltioiden kollektiivisiin oikeussuojakeinoihin sovellettavista yhteisistä periaatteista (EUVL L 201, 26.7.2013, s. 60).

16

(17)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 68.

17

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/73

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta”

(Innovaatiota koskeva Euroopan komission panos EU-johtajien epäviralliseen kokoukseen Sofiassa 16. toukokuuta 2018)

(COM(2018) 306 final)

(2018/C 440/11)

| Esittelijä: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Stefano PALMIERI |

Esittelijä:

Ulrich SAMM

Toinen esittelijä:

Stefano PALMIERI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava eritysjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 196/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava eritysjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

196/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää myönteisenä, että komissio on tehnyt selväksi myös vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, että tutkimuksen ja innovoinnin pitää pysyä olennaisena EU:n painopisteenä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää myönteisenä, että innovoinnin halutaan olevan keskeisemmällä sijalla, ja muistuttaa, että tulevaisuuden rahoituspolitiikan pitää olla tasapainoinen koko tutkimus- ja innovointiketjussa, perustutkimuksesta aina tuotelähtöiseen tutkimukseen. Innovointi on tärkeää talouskasvulle, ja uudet välineet hyödyttävät etenkin pk-yrityksiä. ETSK painottaa jälleen tutkimukseen ja kehittämiseen tehtävien julkisten investointien merkitystä, sillä ne vauhdittavat keskeisesti heijastusvaikutuksen luomista jäsenvaltioiden talouteen ja edistävät tällaisen vaikutuksen ylläpitämistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää myönteisenä myös pyrkimystä yksinkertaistaa valtiontukisääntöjä lisää eri rahastotoimien yhdistelyn helpottamiseksi, mikä voi auttaa pienentämään jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä suuria eroja menestyksekkäiden tutkimus- ja innovointihankkeiden määrässä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa pitää investoida aloihin, joilla on erityistä lisäarvoa EU:lle. Tutkimusyhteistyöhankkeet pitäisi asettaa etusijalle, koska ne täyttävät tämän vaatimuksen tavalla, johon muut ohjelmat tuskin pystyvät. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on vakuuttunut siitä, että monet suuret yhteiskunnalliset haasteet voidaan ratkaista vain EU:n tasolla, ja tarvitaan useiden toimijoiden yhtenäisiä pyrkimyksiä, jotka ovat yksittäisiä tutkimusyhteistyöhankkeita laajempia. Siksi komitea tukee ajatusta missioista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tutkijoiden liikkuvuuden tukeminen Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla on sekin keskeinen ratkaisu eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamiseksi edelleen. Lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden on pyrittävä luomaan toimintapolitiikoillaan asianmukaiset ja houkuttelevat työolot asiantuntijoille aivovuoden välttämiseksi, sillä se haittaa yhtenäisyyden saavuttamista EU:ssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että EU:n investointien määrää on lisättävä, jotta autetaan eurooppalaisia työntekijöitä pysymään kehityksen tasalla ja hankkimaan pätevyyttä digitaalisia ammatteja varten. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on sitä mieltä, että olisi tuettava tehokkaammin aloitteita, joilla autetaan pk-yrityksiä hyödyntämään ja käyttämään hyväkseen tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia. |
| --- | --- |

1.8

2.   Johdanto

| 2.1 | Sofiassa 16. toukokuuta 2018 järjestetyssä innovaatiota käsitelleessä EU:n johtajien epävirallisessa kokouksessa Euroopan komissio pyysi läsnäolijoita käymään keskustelua ja antamaan strategista ohjausta yleisesti seuraavaa monivuotista rahoituskehystä silmällä pitäen ja asettamaan erikseen painospisteitä tutkimusta ja innovointia varten. Tässä tarkoituksessa Euroopan komissio ehdottaa tiedonannossaan (1) painopistealoja ja uusia aloitteita. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tämä ehdotus on myös ensimmäinen askel kohti seuraavan puiteohjelman (9. puiteohjelma eli Euroopan horisontti -ohjelma) määrittämistä, ja tavoitteena on menestyksekkään Horisontti 2020 -puiteohjelman (2) jatkaminen ja parantaminen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vastaavasti toimien tarkoituksena on tukea innovointia ja edistää teollista johtajuutta EU:n uudistetun teollisuuspoliittisen strategian (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

3.   Ehdotuksen sisältö

| 3.1 | Euroopan komission ehdotuksessa pyritään varmistamaan, että tutkimus ja innovointi pysyy yhtenä EU:n keskeisistä toimintapolitiikoista ja rahoituksen painopistealoista tulevaisuudessa eri rahoitusvälineissä. Innovoinnille annetaan enemmän painoarvoa, jotta EU:sta tulee markkinoita luovan innovoinnin edelläkävijä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komissio ehdottaa, että investointeja tutkimukseen ja innovointiin lisätään kohdentamalla noin 100 miljardia euroa tulevaan Euroopan horisontti -ohjelmaan ja Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vastaavasti komissio ehdottaa noin 11 miljardia euroa markkinapohjaisiin välineisiin, mukaan luettuna rahoitusvälineet ja talousarviotakuut InvestEU-rahaston erityisjärjestelyistä, mikä puolestaan toisi myötään 200 miljardia euroa yksityisiä investointeja tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet lisätäkseen tutkimuksen ja innovoinnin menoja tavoitellun kolmen prosentin BKT-osuuden tasolle. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Käynnistetään ensimmäiset EU:n tason tutkimus- ja innovaatiomissiot, joille asetetaan rohkeat ja kunnianhimoiset tavoitteet ja joihin liittyy vahva eurooppalainen lisäarvo. Missiot kannustavat koko arvoketjut kattaviin investointeihin ja osallistumiseen eri sektoreilla ja politiikan aloilla (esim. energia ja ilmasto, liikenne, kehittyneet valmistustekniikat, terveys ja ravitsemus ja digitaaliala) ja tieteenaloilla (mukaan lukien yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ehdotuksena on, että aina kun EU:n toimintapolitiikkaa ja lainsäädäntöä sekä kansallisia sääntelykehyksiä tarkistetaan, pitäisi noudattaa innovointiperiaatetta, jotta varmistetaan innovointiin kohdistuvan vaikutuksen kattava arviointi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Perustetaan Euroopan innovaationeuvosto disruptiivisten ja läpimurtoinnovaatioiden tunnistamiseksi ja laajentamiseksi. Toiminnassa keskitytään nopeasti eteneviin suuririskisiin innovaatioihin, joilla on suuri potentiaali luoda täysin uusia markkinoita. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Toimenpiteet yksityisten investointien lisäämiseksi tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja aloitteiden laajentaminen:






  — | yleiseurooppalaista rahasto-osuusrahastoa koskevan ohjelman täytäntöönpano (VentureEU) |
| --- | --- | --- |

3.8

—

yleiseurooppalaista rahasto-osuusrahastoa koskevan ohjelman täytäntöönpano (VentureEU)

| — | ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, uudesta mahdollisuudesta ja toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi annetun direktiivin (5) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, uudesta mahdollisuudesta ja toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi annetun direktiivin (5) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 3.9 | Yksinkertaistetaan edelleen valtiontukisääntöjä, jotta voidaan helpottaa erilaisten varojen saumatonta yhdistämistä ja yhteisten arviointistandardien parempaa käyttöä tutkimus- ja innovaatiohankkeissa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Komissio kannattaa verojärjestelmää (6), joka tukee innovointia mahdollistamalla tutkimuksen ja innovoinnin investointien kustannusten vähennyskelpoisuuden sekä lisähelpotukset nuorille yrityksille. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Avoin tiede -merkin käyttöönotto yliopistojen ja julkisten tutkimusorganisaatioiden voimaannuttamiseksi, jotta voidaan lisätä yrittäjähenkisyyttä ja tieteidenvälisyyttä. |
| --- | --- |

3.11

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK pitää myönteisenä, että komissio on tehnyt selväksi myös vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, että tutkimuksen ja innovoinnin pitää pysyä olennaisena EU:n painopisteenä. Vahva ja menestyksekäs ohjelma, joka tuo yhteen huippuosaamisen, yhteiset tutkimusinfrastruktuurit, rajatylittävän yhteistyön sekä yhteisvaikutukset tiedemaailman, elinkeinoelämän, pk-yritysten ja tutkimusorganisaatioiden välillä, on tärkeä toimintapoliittinen väline, jolla voidaan saavuttaa EU:n kestävä talouskasvu ja kilpailukyky ja tarttua eurooppalaisen yhteiskunnan suuriin haasteisiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää myönteisenä, että innovoinnin painoarvoa halutaan lisätä, ja toistaa vaatimuksensa, että tulevaisuuden rahoituspolitiikan pitää olla tasapainoinen koko tutkimus- ja innovointiketjussa, perustutkimuksesta aina tuotesuuntautuneeseen tutkimukseen asti (7). Innovointi on keskeisen tärkeää talouskasvulle, ja uudet välineet hyödyttävät etenkin pk-yrityksiä. ETSK painottaa jälleen tutkimukseen ja kehittämiseen tehtävien julkisten investointien merkitystä, sillä ne vauhdittavat keskeisesti heijastusvaikutuksen luomista jäsenvaltioiden talouteen ja edistävät tällaisen vaikutuksen ylläpitämistä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Euroopan horisontti -ohjelman vaikutukseen ja tehtävään EU:n kilpailukyvyn varmistamisessa liittyviin suuriin odotuksiin viitaten ETSK suosittelee 120 miljardin euron rahoitusta, jota myös Euroopan parlamentti ehdottaa. EU:n toimielinten pitää osoittaa, että ne ovat ymmärtäneet, että tutkimus ja innovointi ovat aivan ratkaisevia EU:n kilpailukyvylle tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että EU:n investointien määrää on lisättävä, jotta autetaan eurooppalaisia työntekijöitä pysymään kehityksen tasalla ja hankkimaan pätevyyttä digitaalisia ammatteja varten. ETSK on myös sitä mieltä, että olisi tuettava tehokkaammin aloitteita, joilla autetaan pk-yrityksiä hyödyntämään ja käyttämään hyväkseen tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia. |
| --- | --- |

4.4

5.   Erityistä

5.1   Tutkimus koko arvoketjussa

| 5.1.1 | Euroopan rakenne- ja investointirahastoja pitäisi käyttää hyväksi, jotta alueet voisivat siirtyä innovaatiotalouteen. Yhteisvaikutuksia pitäisi luoda Euroopan horisontti -ohjelman, InvestEU -rahaston, Euroopan sosiaalirahaston, Erasmus+-ohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, yhteisen maatalouspolitiikan ja muiden ohjelmien välille. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | EU on kaikista avoimin tutkimus- ja innovointialue maailmassa. Sen lisäksi, että se kutsuu hankkeisiinsa tutkimusorganisaatioita kaikkialta maailmasta, se tekee myös erittäin laajaa yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa yhteisissä ohjelmissa. Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa pitää investoida aloihin, joilla on erityistä lisäarvoa EU:lle. Tutkimusyhteistyöhankkeet (8) pitäisi asettaa etusijalle, koska ne täyttävät tämän vaatimuksen tavalla, johon muut ohjelmat tuskin pystyvät: jotta edistytään yhteiskunnallisissa haasteissa, joita ei voida ratkaista kansallisella tasolla, nämä hankkeet tuovat yhteen parhaat tutkijat sekä Euroopan innovatiivisimmat pk-yritysten ja elinkeinoelämän sidosryhmät. Yhdistämällä eri alojen taidot ja kyvyt tutkimusyhteistyöhankkeet tuovat arvokkaita etuja EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että monet suuret yhteiskunnalliset haasteet voidaan ratkaista vain EU:n tasolla, ja tarvitaan useiden toimijoiden yhtenäisiä pyrkimyksiä, jotka ovat yksittäisiä tutkimusyhteistyöhankkeita laajempia. Siksi komitea tukee ajatusta missioista. ETSK toteaa, että yhteisillä kunnianhimoisilla tavoitteilla on potentiaalia toimia inspiraation lähteenä ja liikkeellepanevana voimana, eli luoda halua ryhtyä toimeen eri yhteisöissä, myös julkisissa yhteisöissä. Missioiden pitäisi tarjota pitkäaikainen rahoitusperspektiivi Euroopan horisontti -ohjelman koko rahoituskaudelle. On erittäin tärkeää, että missiot määritellään ensisijaisesti laajamittaisiksi tutkimusmissioiksi, vaikka ne käsittävät eri sidosryhmiä alahankkeissaan. Jotta missioiden kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa, niiden pitää kattaa koko innovointiketju ja sisältää tutkimustoimia kaikilla teknologisen valmiuden tasoilla. ETSK kehottaa, että missioiden käsitteen ylimyynnin sijaan pyritään tarjoamaan niille riittävä rahoitus asetettuja tavoitteita varten. Näiden tavoitteiden pitäisi olla sekä mahdollisia saavuttaa että konkreettisia. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | Yksi Euroopan tutkimuspuiteohjelmien vahvuuksista on niiden todellinen EU:n laajuinen sitoutuminen edistämään eurooppalaista tutkimusaluetta, joka on avoin kaikille jäsenvaltioille. Vahvemmat yhteisvaikutukset seuraavan puiteohjelman ja rakennerahastojen välillä voisivat edistää tätä avoimuutta. Alueiden välisten erojen pienentäminen tehokkaammin on yksi suurimmista poliittisista haasteista tulevina vuosina, ja tehokkaat kumppanuudet tutkimuslaitosten välillä voivat olla yksi ratkaisu siihen. |
| --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | Yksi tärkeä väline tässä yhteydessä ovat tulevan ja kehitteillä olevan teknologian (Future and Emerging Technologies, FET) lippulaivahankkeet. Niille on ominaista vahva keskittyminen innovatiivisten teknologioiden kehittämiseen. Kyseessä on ainutlaatuinen vahvuus. EU:n pitää sallia itselleen laajamittaisia ja pitkäaikaisia hankkeita, jotka kestävät mittavaa epävarmuutta, mutta ovat silti innovatiivisia ja tulevaisuuteen suuntautuneita. FET-lippulaivahankkeet pitäisi siksi erottaa selkeästi missioista. On erittäin tärkeää, että tulevaisuuden FET-lippulaivahankkeet käynnistyvät suunnitellusti ja saavat jatkuvasti ensisijaista rahoitusta. |
| --- | --- |

5.1.5

| 5.1.6 | Tutkimusinfrastruktuurin asettaminen saataville kaikkialla EU:ssa ja sen ulkopuolella on yksi puiteohjelmien menestystarinoista. Huippututkimusinfrastruktuuri houkuttaa epäilemättä huippututkijoita, ja hyvin usein vasta se, että tutkimusinfrastruktuuria on saatavilla, mahdollistaa läpimurrot. Siksi tutkimusinfrastruktuuri tarvitsee kiireellisesti suurempaa rahoitusta EU:n tasolla, eikä määrärahaosuuden pienentämistä, jota Euroopan komissio esittää ehdotuksessaan. Saatavuuden turvaamisen 13 EU:n jäsenvaltion käyttäjille pitäisi olla ensisijainen huolenaihe. |
| --- | --- |

5.1.6

| 5.1.7 | Tutkijoiden liikkuvuuden tukeminen Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla on sekin keskeistä eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisen edelleen ja sellaisen vaikutuksen aikaansaamiseksi, jota ei voi saavuttaa kansallisella tasolla. ETSK on tyytyväinen kaikkiin aloitteisiin, joilla on tarkoitus tukea pk-yrityksissä työskentelevien tutkijoiden liikkuvuutta. ETSK on kuitenkin huolissaan aivovuodosta, jota liikkuvuuden rahoitus saattaa jopa lisätä, ja kehottaa tämän vuoksi EU:ta ja jäsenvaltioita luomaan toimintapolitiikoillaan asianmukaiset ja houkuttelevat työolot asiantuntijoille tällaisen suuntauksen välttämiseksi, sillä se haittaa yhtenäisyyden saavuttamista EU:ssa. |
| --- | --- |

5.1.7

| 5.1.8 | Pitäisi ottaa huomioon, että julkisin varoin toimivien instituutioiden akateemiset sidosryhmät eivät useissa jäsenvaltioissa saa ottaa lainoja. Euroopan horisontti -ohjelman pitäisi siksi keskittyä edelleen ensisijaisesti yhteisrahoitukseen eikä lainoihin. |
| --- | --- |

5.1.8

| 5.1.9 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet lisätäkseen tutkimuksen ja innovoinnin menoja tavoitellun kolmen prosentin BKT-osuuden tasolle. |
| --- | --- |

5.1.9

5.2   Tutkimus ja innovointi uusia markkinoita ja Euroopan koheesiota ajatellen

| 5.2.1 | Kuten seitsemännessä kertomuksessa taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta koheesiosta korostettiin, EU:n tutkimus- ja innovointitoiminta keskittyy edelleen hyvin suppeaan määrään alueita. Luoteisissa jäsenvaltioissa hyvät alueiden väliset yhteydet, erittäin pätevä työvoima ja houkutteleva liiketoimintaympäristö ovat mahdollistaneet ”tutkimuksen ja innovoinnin” hyödyntämisen todellisena eteenpäin vievänä voimana, joka tukee taloudellista kilpailukykyä ja sosiaalista koheesiota. Eteläisissä ja itäisissä jäsenvaltioissa innovoinnin menestys on heikompaa, ja innovointikeskusten – jotka yleensä ovat pääkaupunkeja – tuntumassa olevat alueet eivät hyödy sijainnistaan niiden lähellä. Tämä edellyttää toimintapolitiikkoja, joilla voidaan luoda yhteyksiä yritysten, tutkimuskeskusten ja erikoistuneiden yrityspalveluiden välille eri alueilla. ETSK uskoo, että valtiontukisääntöjen yksinkertaistaminen edelleen, jotta voidaan helpottaa erilaisten varojen saumatonta yhdistämistä, voi olla tämän tavoitteen kannalta keskeisen tärkeää. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Vuoden 2020 jälkeisissä tutkimus- ja innovointiohjelmissa on otettava huomioon EU:n alueille ominaiset taloudelliset, sosiaaliset ja alueelliset ulottuvuudet ja vältettävä ”yleispätevien” strategioiden soveltamista. Tätä toimintatapaa voidaan tukea panemalla täytäntöön avoimeen innovointiin perustuvia strategioita. Tutkimus- ja innovointipolitiikkojen alueellisen ulottuvuuden kannalta on tärkeää laatia uusia ohjelmia ja painopistealoja ja ottaa huomioon taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat, jotka ovat ominaisia niille seuduille, missä toimet toteutetaan. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Vuoden 2020 jälkeisten tutkimuksen ja innovoinnin alan politiikkojen ja ohjelmien pitäisi olla yhdenmukaisia ”yhteiseen etuun pyrkivän talouden” tavoitteiden kanssa. Kyseessä on kestäväpohjainen talousmalli, joka tähtää sosiaaliseen koheesioon. Yhteiseen etuun pyrkivä talous on sosiaalisen innovoinnin ja myönteisen yrittäjyyden prosessi, jolla edistetään ja tuetaan tuloksekkaasti uusia ajatuksia, joilla samaan aikaan täytetään sosiaalisia tarpeita, luodaan uusia sosiaalisia suhteita sekä vahvistetaan taloudellista arvonlisäystä. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanon osana tehdyistä mittavista sitoumuksista huolimatta pk-yritysten innovaatiopohjaiset kasvumahdollisuudet ovat tuskin lainkaan vaikuttaneet kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiseen. Tutkimuksen ja innovoinnin tukijärjestelmä on eräillä alueilla edelleen liian monimutkainen, minkä vuoksi mikro- ja pienyritykset eivät ole innokkaita osallistumaan etenkään EU:n hankkeisiin. Siksi ETSK pitää Euroopan innovaationeuvostoa myönteisenä kehityksenä, minkä pitäisi nopeuttaa Euroopan horisontti -ohjelmista alkunsa saaneiden start-up-yritysten innovaatioiden kaupallistamista ja laajentamista. Euroopan innovaationeuvostosta voi tulla nopeampi mekanismi, jota tarvitaan viimeisten vaiheiden toteuttamisessa innovaatiokuilun kuromiseksi umpeen. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Jotta tutkimus- ja innovointimahdollisuudet voidaan muuntaa kilpailukyvyn ja taloudellisen kehityksen tekijöiksi, on tärkeää tukea yhteistyötä pk-yritysten, tutkimus-, kehitys- ja innovaatiolaitosten ja sellaisten start-up-yritysten välillä, jotka perustuvat tutkimuksen ja innovoinnin tulosten muuntamiseen muihin tarkoituksiin, sekä valmennus- ja varainkeruutoimia. ETSK:n mielestä on tärkeää tukea tätä muuntamista ja ns. quintuple helix -mallin (9) hyödyntämistä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Pk-yritykset voisivat olla johtajia ”sosiaalisessa avoimessa innovoinnissa”, jossa ihmisten tietotaito verkottumisessa ja kyky luoda, suunnitella ja innovoida yhdessä ovat perusta sosiaalisen innovoinnin potentiaalin täydelliselle saavuttamiselle koko Euroopassa. Pk-yritysten osalta pitää edistää sopivia innovointipolitiikkoja Eureka-aloitteen piirissä jo toteutettujen toimien mallin mukaisesti. Tämän tehtävän voisivat täyttää erityisesti sellaiset instituutiot, kuten kauppakamarit, jotka pystyvät tukemaan pk-yrityksiä suoraan liiketoiminnan kehittämisessä ja innovoinnissa. |
| --- | --- |

5.2.6

| 5.2.7 | Jotta voidaan kunnioittaa toissijaisuusperiaatetta ja alueiden ja jäsenvaltioiden huomattavia valmiuksia pk-yritysten tukemisen alalla, on kuitenkin keskityttävä Euroopan tasolla saatavaan lisäarvoon. Tämä voi tarkoittaa useamman kuin kahden eurooppalaisen innovointialan toimijan yhteistyön tukemista tai pääoman tarjoamista innovoijille, joiden konseptit ovat liian riskialttiita kansallisella tasolla tuettaviksi. Lisäksi edellä mainittujen välineiden virtaviivaistamisen pitäisi johtaa rahoitusympäristön tehostumiseen. Siksi pitäisi olla odotettavissa, että Euroopan innovaationeuvosto vaatisi pienemmän osuuden Euroopan horisontti -ohjelman budjetista kuin Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusvälineiden budjetista, eikä Euroopan komission ehdotukseen sisältyvää huomattavaa lisäystä. Vuoden 2020 jälkeisillä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmilla pitäisi tukea enemmän tavoitteiden laadullisia näkökohtia. |
| --- | --- |

5.2.7

| 5.2.8 | Sosioekonomisen järjestelmän ”älykkyyttä” ei voi mitata vain määrällisillä indikaattoreilla, kuten varainkäytöllä tutkimukseen ja innovointiin; pitäisi hyödyntää myös laadullisia indikaattoreita, kuten syntyneiden innovaatioiden tyypittelyä, kansalaisyhteiskunnalle kertyviä etuja sekä luotujen työpaikkojen määrää. Sen vuoksi ETSK pitää seikkaa myönteisenä. |
| --- | --- |

5.2.8

| 5.2.9 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen mukaan esteettömyyden ”mahdollistavana edellytyksenä”. Kaiken unioni- ja jäsenvaltiotason T&I-rahoituksen on täytettävä täysimääräisesti esteettömyyskriteerit, jotta tulokset hyödyttävät kaikkia yhteiskuntaryhmiä, myös vammaisia, joiden osuus EU:n väestöstä on 15 prosenttia. |
| --- | --- |

5.2.9

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 306 final.

1

(2)  Ks. EUVL C 34, 2.2.2017, s. 66 ja ”Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarviointi” (tiedonanto).

2

(3)  EUVL C 197, 8.6.2018, s.10.

3

(4)  Vuosiksi 2021–2027 ehdotettu 100 miljardin euron talousarviomääräraha jakautuu niin, että 97,6 miljardia euroa osoitetaan Euroopan horisontti -ohjelmaan (tästä 3,5 miljardia euroa InvestEU-rahastosta) ja 2,4 miljardia euroa Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan.

4

(5)  COM(2016) 723 final.

5

(6)  Odotettavissa yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan (CCCTB) myötä.

6

(7)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 66.

7

(8)  Tutkimusyhteistyöllä, jossa on mukana vähintään kolme kumppania eri jäsenvaltioista, voidaan yhteisvoimin vastata haasteisiin, joista mikään maa ei kykene suoriutumaan yksin. Lisäksi sen avulla luodaan yhteisvaikutusta EU:n tutkimusympäristössä ja saadaan näin aikaan merkittävää eurooppalaista lisäarvoa. Esimerkkinä voidaan mainita Eurekan piirissä suunnitellut ja toteutetut hankkeet.

8

Eurekan

(9)  Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology, International Journal of Social Ecology and Sustainable Development, Vol.1, No.1, s. 41–69.

9

Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/79

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 596/2014 ja (EU) 2017/1129 muuttamisesta pk-yritysten kasvumarkkinoiden käytön edistämisen osalta”

(COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD))

(2018/C 440/12)

| Esittelijä: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mihai IVAŞCU

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.6.2018
  neuvosto, 21.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 196/1/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.6.2018

neuvosto, 21.6.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

196/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa komission ehdotusta tehdä pääomamarkkinoista uskottava rahoitusvaihtoehto ja katsoo, että ehdotuksen kolmen tärkeimmän tavoitteen eli pk-yritysten markkinoiden kasvattamisen, rasitteiden lieventämisen ja likviditeetin lisäämisen välille olisi löydettävä tasapaino. Euroopan komissio ei saa syyllistyä ylisääntelyyn, mutta sen on säilytettävä sellainen esteiden taso, joka pidättelee valmistautumattomia yrityksiä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on sitä mieltä, että nykyinen ehdotus – vaikka se on askel oikeaan suuntaan – ei ole riittävä pk-yritysten kasvumarkkinoiden nykyisten esteiden poistamiseksi. Tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mutta kunkin yksittäisen toimen on vastattava omasta osuudestaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yhdysvaltalaisiin yrityksiin verrattuna paljon suurempi osa EU:n yrityksistä pyrkii yhä rahoittamaan toimintaansa pankkilainoilla, vaikka siitä seuraa joskus jopa huomattavia lisäkustannuksia. Rahoitusalaan perehdyttämistä on lisättävä, sillä EU:n julkisilla markkinoilla on ollut vaikeuksia houkutella uusia liikkeeseenlaskijoita, eikä listautumisantien määrä ole noussut merkittävästi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää kiinni aiemmista lausunnoistaan, joiden mukaan viestinnän heikko taso (1) ja byrokraattiset toimintamallit (2) ovat merkittäviä esteitä ja näiden esteiden poistamiseksi on tehtävä paljon nykyistä enemmän. Brysselistä käsin tuleva viestintä olisi kohdistettava aina ketjun loppupäähän – itse pk-yrityksiin – osallistamalla muun muassa pk-yritysjärjestöt, työmarkkinaosapuolet ja kauppakamarit. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu hyvin myönteisesti ehdotukseen luettelon ylläpitämisestä ainoastaan pysyvistä sisäpiiriläisistä pk-yrityksiä varten ja johtohenkilöiden liiketoimien julkistamisen määräajan jatkamisesta kahdella päivällä. Tässä yhteydessä ETSK voi vain ehdottaa, että komissio tutkisi vielä muita keinoja pk-yritysten rasitteiden poistamiseksi ja siirtämiseksi muille sidosryhmille, esimerkiksi kansallisille toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Esitteen keventäminen vähentää huomattavasti rasitusta, mutta ETSK katsoo, että olisi tutkittava mahdollisuuksia yksinkertaistaa asteittain siirtymisesitettä niiden yritysten osalta, jotka ovat osoittaneet kypsyytensä sillä, että ne ovat olleet listautuneita pk-yritysten kasvumarkkinoilla useita vuosia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa ehdotettuja muutoksia markkinoiden tunnustelujärjestelmään ja varoittaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten liian yksityiskohtaisista tai ohjailevista selvityspyynnöistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta houkutella institutionaalisia sijoittajia, kuten yksityisiä eläkerahastoja, sijoittamaan näille pk-yritysten kasvumarkkinoille tarjoamalla erityisesti verokohteluun liittyviä kannustimia. Jäsenvaltioiden tulisi tarkastella mahdollisuuksia luoda lisää houkuttelevia investointien tukijärjestelmiä kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Likviditeettisopimukset ovat erittäin myönteinen asia erityisesti alikehittyneille markkinoille. ETSK uskoo, että Euroopan komission valmistelema likviditeettisopimuksia koskeva 29. järjestelmä tarjoaa liikkeeseenlaskijoille lisävaihtoehdon kansallisen lainsäädännön ohella. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK muistuttaa, että perusteelliset ja säännölliset vaikutustenarvioinnit ovat tarpeen. Vuosittain tehtyinä nämä arvioinnit voisivat tarjota arvokasta tietoa sääntelykehyksen tulevia muutoksia varten. |
| --- | --- |

1.10

2.   Euroopan komission ehdotus

| 2.1 | Komission ehdotus on osa pääomamarkkinaunionin tavoitetta. Ehdotuksessa keskitytään erityisiin muutoksiin, jotka koskevat tammikuusta 2018 alkaen säänneltyjen pk-yritysten kasvumarkkinoiden toimintaa. EU:ssa on saatu aikaan huomattavaa edistystä, kun on pyritty lisäämään rahoituslähteitä yritysten laajentuessa asteittain ja parantamaan markkinarahoituksen saatavuutta kaikkialla EU:ssa. Käyttöön on jo otettu uusia sääntöjä, joilla edistetään eurooppalaisten riskipääomarahastojen (EuVECA) sijoituksia startup-yrityksiin ja keskisuuriin yrityksiin. Yhdessä Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa komissio on lisäksi käynnistänyt yleiseurooppalaisten riskipääomarahasto-osuusrahastojen ohjelman (VentureEU). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotuksen päätavoitteena on helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten listautumista ja pääomamarkkinoiden hyödyntämistä kasvunsa rahoittamiseksi. Ehdotuksessa hienosäädetään alustavaa kehystä, joka on askel eteenpäin kohti parempaa ja tehokkaampaa sääntelyä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotus koskee kaikkia pk-yritysten kasvumarkkinoille listautuneita yrityksiä riippumatta siitä, ovatko ne pk-yrityksiä. Tämän avulla varmistetaan ensinnäkin se, että nopeasti kasvavia yrityksiä ei rangaista niiden hyvästä taloudellisesta suorituskyvystä, ja toiseksi se, että nämä markkinat kykenevät houkuttelemaan myös suuria yrityksiä. Komissio odottaa, että näiden uusien sääntöjen käyttöönoton myötä yhä useammat monenkeskiset kaupankäyntijärjestelmät rekisteröityvät pk-yritysten kasvumarkkinoiksi (tähän mennessä vain kolme 40:stä on tehnyt näin). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotus sisältää kevennyksiä, joilla






  — | vähennetään pk-yritysten rasitusta, joka liittyy kirjaamista ja julkistamista koskeviin velvoitteisiin, samalla kun säilytetään markkinoiden luotettavuus ja kattava tiedonkulku sijoittajille |
| --- | --- | --- |

2.4

—

vähennetään pk-yritysten rasitusta, joka liittyy kirjaamista ja julkistamista koskeviin velvoitteisiin, samalla kun säilytetään markkinoiden luotettavuus ja kattava tiedonkulku sijoittajille

| — | luodaan yhteiset likviditeettisopimuksia pk-yritysten kasvumarkkinoilla koskevat säännöt, mikä mahdollistaa osakkeiden likviditeetin lisäämisen |
| --- | --- |

—

luodaan yhteiset likviditeettisopimuksia pk-yritysten kasvumarkkinoilla koskevat säännöt, mikä mahdollistaa osakkeiden likviditeetin lisäämisen

| — | annetaan liikkeeseenlaskijoille mahdollisuus laatia kevennetty esite, kun ne pyrkivät siirtymään säännellyille markkinoille (uusi siirtymisesite mahdollistaa sen, että vähintään kolme vuotta listautuneina olleet liikkeeseenlaskijat voivat siirtyä helpommin tärkeimpiin pörsseihin ja tavoitella siten parempaa likviditeettiä ja suurempaa määrää sijoittajia). |
| --- | --- |

—

annetaan liikkeeseenlaskijoille mahdollisuus laatia kevennetty esite, kun ne pyrkivät siirtymään säännellyille markkinoille (uusi siirtymisesite mahdollistaa sen, että vähintään kolme vuotta listautuneina olleet liikkeeseenlaskijat voivat siirtyä helpommin tärkeimpiin pörsseihin ja tavoitella siten parempaa likviditeettiä ja suurempaa määrää sijoittajia).

3.   Yleistä

| 3.1 | Rahoitusalan ulkopuolisista yrityksistä 99,8 prosenttia on pk-yrityksiä. Ne tuottavat noin 58 prosenttia kokonaislisäarvosta ja työllistävät yli 90 miljoonaa ihmistä. Vuosittain kuitenkin noin 200 000 pk-yritystä ajautuu konkurssiin, mikä vaikuttaa yli 1,7 miljoonaan työntekijään (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EIP:n investointikyselyn 2016/2017 mukaan pk-yritykset ovat yleensä riippuvaisia sisäisistä varoista investointeja varten (yli 60 prosenttia) (4). Jäljelle jäävä osuus koostuu enimmäkseen pankkien rahoitusvälineistä. Markkinapohjaisen rahoituksen koko potentiaalia ei hyödynnetä. ETSK uskoo, että tämä on yhä tärkeämpää innovatiivisille yrityksille tai niille yrityksille, joilla on korkea riski–hyöty-profiili.

  Taulukko 1


  Investointien rahoituslähteet viimeksi päättyneellä tilikaudella, EU28
   (5)










  (%) |
| --- | --- |
| | Mikroyritykset | Pienet yritykset | Keskisuuret yritykset | Suuret yritykset |
| Sisäiset varat tai kertyneet voittovarat | 71 | 64 | 59 | 57 |
| Ulkoinen rahoitus | 28 | 35 | 38 | 38 |
| Pankkilainat | 60 | 60 | 57 | 54 |
| Muu pankkirahoitus | 11 | 8 | 10 | 11 |
| Leasing | 18 | 23 | 24 | 23 |
| Myyntilaskurahoitus | 2 | 3 | 3 | 4 |
| Perheeltä / ystäviltä saadut lainat | 4 | 2 | 1 | 1 |
| Avustukset | 4 | 3 | 4 | 3 |
| Joukkovelkakirjat | 0 | 0 | 1 | 4 |
| Oma pääoma | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Muu | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Konsernin sisäinen rahoitus | 0 | 1 | 3 | 5 |
| Huom. Kyse on yrityksistä, jotka ovat tehneet investointeja viimeksi päättyneellä tilikaudella. (Yritykset, jotka eivät osanneet vastata tai eivät suostuneet vastaamaan on jätetty pois.) |

3.2

Taulukko 1

Investointien rahoituslähteet viimeksi päättyneellä tilikaudella, EU28
   (5)

(%)

Mikroyritykset

Pienet yritykset

Keskisuuret yritykset

Suuret yritykset

Sisäiset varat tai kertyneet voittovarat

71

64

59

57

Ulkoinen rahoitus

28

35

38

38

Pankkilainat

60

60

57

54

Muu pankkirahoitus

11

8

10

11

Leasing

18

23

24

23

Myyntilaskurahoitus

2

3

3

4

Perheeltä / ystäviltä saadut lainat

4

2

1

1

Avustukset

4

3

4

3

Joukkovelkakirjat

0

0

1

4

Oma pääoma

0

0

0

1

Muu

1

1

1

1

Konsernin sisäinen rahoitus

0

1

3

5

Huom. Kyse on yrityksistä, jotka ovat tehneet investointeja viimeksi päättyneellä tilikaudella. (Yritykset, jotka eivät osanneet vastata tai eivät suostuneet vastaamaan on jätetty pois.)

| 3.3 | ETSK huomauttaa, että pk-yritykset ovat haluttomia hakemaan rahoitusta pääomamarkkinoilta ja valmiita kärsimään pankkilainarahoituksen korkeammista kustannuksista. Tämä kulttuurillinen erityispiirre on yksi keskeisimmistä erottavista tekijöistä paremmin menestyviin Yhdysvaltojen pääomamarkkinoihin ja siihen nähden, että amerikkalaiset yritykset ovat vähemmän riippuvaisia pankkilainoista. Rahoitusalaan perehdyttämisen lisääminen on ensisijaisen tärkeää. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on jo maininnut muissa lausunnoissa katsovansa, että ”byrokraattinen toimintamalli ja monimutkaiset hallinnolliset säännöt ovat edelleen yleisiä EU:n pk-yrityspolitiikassa ja nykyisissä tukimekanismeissa, vaikka unionitasolla pyritään jatkuvasti hallinnollisen taakan minimointiin” (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on ilmaissut aiemmin tukevansa muita ehdotuksia, joiden tavoitteena on vähentää esitteiden laatimisesta aiheutuvaa hallinnollista rasitusta kaikilta liikkeeseenlaskijoilta, varsinkin pk-yrityksiltä, säännöllisiltä arvopapereiden liikkeeseenlaskijoilta ja listautumisen jälkeiseltä liikkeeseenlaskulta (7). Lisäksi ETSK on todennut, että ”[v]aikka pankkilainat ovat todellisuutta, oman pääoman saantia rahoitusvälineenä tarvitaan myös, mutta se ei ole tarpeeksi kehittynyttä Euroopassa rankaisevien verojärjestelmien, oman pääoman kulttuurin puutteen, heikon finanssiosaamisen ja hajanaisten maksukyvyttömyysjärjestelmien vuoksi” (8). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kannattaa Euroopan komission aloitetta pk-yritysten hallinnollisen rasitteen vähentämisestä, jotta pk-yritykset voisivat päästä helpommin pääomamarkkinoille ja monipuolistaa rahoituslähteitään. ETSK kannattaa myös tämän ehdotuksen ilmoitettua tavoitetta lisätä pk-yritysten kasvumarkkinoiden liikkeeseenlaskijoiden liikkeeseen laskemien osakkeiden likviditeettiä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vaikka pk-yritysten listautumisesta pk-yritysten markkinoille saamat hyödyt ovat ilmiselviä ja vaikka listautuminen parantaa ja monipuolistaa niiden rahoitusmahdollisuuksia, EU:n julkisilla markkinoilla on itse asiassa ollut vaikeuksia houkutella uusia liikkeeseenlaskijoita, eikä listautumisantien määrä ole merkittävässä kasvussa. Vain 3 000 pk-yritystä yli 20 miljoonasta olemassa olevasta pk-yrityksestä on listautunut, ja listautumisanteja on vain puolet rahoituskriisiä edeltäneestä määrästä. Riittämätön likviditeetti näillä markkinoilla aiheuttaa liikkeeseenlaskijoille suurempia pääoman hankkimiseen liittyviä kustannuksia ja lisää osakkeenomistajien haluttomuutta tehdä sijoituksia, minkä seurauksena markkinavälittäjät ovat vähemmän kiinnostuneita tukemaan pieniä pörssiyhtiöitä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pääomarahoitus on ratkaisevan tärkeää arvoa ja kasvua luoville innovatiivisille yrityksille ja erityisesti sellaisille yrityksille, joilla on korkea riski–hyöty-profiili. Siemenrahoitus ja varhaisessa vaiheessa tapahtuva pääomarahoitus voivat tehostaa yritysten perustamista ja kehittymistä, kun taas muut pääomaehtoiset välineet, kuten erityiset alustat pk-yritysten julkista listautumista varten, voivat tarjota taloudellisia resursseja kasvuun suuntautuville ja innovatiivisille pk-yrityksille. Lisäksi pääomaehtoinen rahoitus voi soveltua velkarahoitusta paremmin sellaisille pk-yrityksille, joilta puuttuu vakuuksia tai joilla on negatiivinen tai epäsäännöllinen kassavirta tai jotka tarvitsevat pidempiä laina-aikoja, jotta niiden investoinnit alkaisivat kannattaa (9). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU:n markkinat ovat yhä hajanaiset, ja vaikuttaa siltä, että ne eivät kykene tukemaan suurta määrää listautumisanteja. Euroopalla vaikuttaa olevan vahva asema kasvavien innovatiivisten korkean teknologian yritysten osalta, mutta kun nämä yritykset tarvitsevat vahvoja pääomasijoituksia, ne päätyvät usein konkurssiin. Nopeasti kasvavat yritykset siirtyvät myös usein EU:n markkinoilta Yhdysvaltojen markkinoille etsiessään helpommin saatavilla olevia osakeoptiojärjestelyjä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Listatut yritykset ovat vähemmän riippuvaisia pankkirahoituksesta, ja niillä on käytössään laajempi sijoittajapohja. Lisäksi niillä on enemmän näkyvyyttä. Tästä huolimatta tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan kehittää sellainen sääntelykehys, jolla pystytään entistä enemmän tukemaan pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada julkista rahoitusta, erityisesti tekemällä pk-yritysten kasvumarkkinamerkkiä tunnetuksi. Asianmukaisen sääntelyn avulla olisi löydettävä tasapaino sijoittajansuojan ja markkinoiden luotettavuuden välille. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Pk-yritykset, joilla on käytettävissään monipuolisia rahoituslähteitä, ovat vahvempia ja kilpailukykyisempiä, sillä niillä on pienemmät kustannukset ja paremmat kehitysnäkymät. Tämä mahdollistaa vahvemmat työmarkkinat ja kansalaisten paremmat mahdollisuudet löytää työpaikka koulutustasostaan riippumatta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio harkitsisi lisähelpotuksia pk-yritysten kasvumarkkinoiden sääntöihin ja vaatimuksiin, jotta kasvumarkkinat voitaisiin paremmin erottaa säännellyistä markkinoista ja jotta niistä voitaisiin tehdä houkuttelevampia aloitustason markkinoina. |
| --- | --- |

3.12

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK tukee varauksetta käynnissä olevia toimia, joilla pääomamarkkinoista pyritään tekemään uskottava rahoitusvaihtoehto osana pääomamarkkinaunionin tavoitetta. ETSK epäilee kuitenkin, ovatko nykyiset toimet riittäviä markkinoilla nykyisin esiintyvien merkittävien esteiden poistamiseksi. Pk-yritykset eivät vaikuta muuttavan rahoituskäyttäytymistään, joten lisätoimet ovat tarpeen. Euroopan komissio on myöntänyt, että kyse on vain yhdestä edistysaskeleesta eikä täydellisestä ratkaisusta kaikkiin pääomamarkkinoiden haasteisiin.

  Taulukko 2


  Rahoitusmuodot, joita pk-yritykset toivoisivat näkevänsä enemmän rahoitusvälineiden valikoimassa seuraavien kolmen vuoden aikana, EU28 (10) |
| --- | --- |

4.1

Taulukko 2

Rahoitusmuodot, joita pk-yritykset toivoisivat näkevänsä enemmän rahoitusvälineiden valikoimassa seuraavien kolmen vuoden aikana, EU28 (10)

Image

| 4.2 | Jää nähtäväksi, vähentävätkö toimet todella säännösten noudattamisesta johtuvia kustannuksia, keventävätkö ne rasitteita ja edistävätkö ne markkinoiden likviditeettiä – nämä kaikki tavoitteet ovat jokseenkin kunnianhimoisia –, mutta ETSK uskoo, että ehdotetut toimet ovat kuitenkin askel oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK uskoo, että sellaisten pk-yritysten pieni määrä, joilla on käytettävissään markkinapohjaista rahoitusta, johtuu myös viestinnän puutteesta alemmalla tasolla. EU:n tason viestit ja välineet eivät tavoita ketjun loppupäätä eli kohteina olevia pk-yrityksiä. Tämä johtuu monista eri syistä, joista tärkein on riittämätön vuorovaikutus ja ennakoiva viestintä Brysselistä käsin jäsenvaltioiden ja pk-yritysjärjestöjen, työmarkkinaosapuolien ja kauppakamarien suuntaan. ETSK on varoittanut tästä aiemmassa lausunnossaan (11), mutta tähän mennessä parannuksia ei ole ollut juuri havaittavissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Toisaalta institutionaalisten sijoittajien pientä määrää pk-yritysten osakemarkkinoilla ja velkakirjamarkkinoilla voidaan selittää sillä, että näille sijoittajille ei ole tarjolla kannustimia, erityisesti verokohteluun liittyen. ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä mahdollisuutta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen jatkaa johtohenkilöiden liiketoimien julkistamista koskevaa määräaikaa kahdella päivällä. Tämä on tärkeä väline nuorten markkinoiden avoimuuden ja symmetrisyyden säilyttämiseksi, mutta kolmen päivän määräaika on ollut ratkaiseva rajoite pk-yrityksille. ETSK uskoo, että ehdotettu muutos johtaa virtaviivaisempaan menettelyyn yrityksille vaikeampina tai kiireisempinä ajanjaksoina. ETSK suosittelee, että komissio tutkisi keinoja poistaa hallinnollisia rasitteita yrityksiltä ja siirtää niitä muille toimijoille, kuten kansallisille toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on jo ilmaissut täyden tukensa niiden vaatimusten yksinkertaistamiselle ja virtaviivaistamiselle, jotka koskevat julkaistavaa esitettä, kun arvopapereita tarjotaan säännellyillä markkinoilla. Tämä tekee esitteistä kustannustehokkaampia ja hyödyllisempiä sijoittajille niiden sisältämiä tietoja ajatellen (12). Kaikki uudet ehdotukset tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat enemmän kuin tervetulleita. Kun otetaan huomioon sellaisten tietojen suuri määrä, jotka pk-yritysten kasvumarkkinoiden yritysten on julkistettava markkinoiden väärinkäyttöasetuksen ja direktiivin 2014/65/EU nojalla, ETSK katsoo, että yksinkertaisempi siirtymisesite riittää yritysten siirtyessä säännellyille markkinoille. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Lisäksi ETSK kannattaisi sitä, että esitettä yksinkertaistettaisiin asteittain niiden säännellyille markkinoille siirtyvien yritysten osalta, jotka ovat olleet listautuneita pk-yritysten kasvumarkkinoilla kohtuullisen monta vuotta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, että pk-yritysten kasvumarkkinoille listautuneet yritykset pitävät luetteloa vain pysyvistä sisäpiiriläisistä, sillä sisäpiiritietoihin käsiksi pääsevien työntekijöiden määrä on rajallinen ja pysyy yleensä samana. Tämän avulla vähennettäisiin merkittävästi rasitusta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kannattaa muutoksia markkinoiden tunnustelujärjestelmään, sillä ehdotetut muutokset helpottavat yritysten joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskua pk-yritysten kasvumarkkinoiden liikkeeseenlaskijoiden kannalta. Mitä tulee pk-yritysten kasvumarkkinoiden liikkeeseenlaskijoilta vaadittuihin selvityksiin sisäpiiritietojen julkistamisen lykkäämisen tapauksessa, ETSK katsoo, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten liikkeeseenlaskijan ilmoituksen jälkeen tapauskohtaisesti pyytämien selvitysten ei pitäisi olla liian yksityiskohtaisia tai ohjailevia. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Markkinoiden väärinkäyttöasetus aiheuttaa hallinnollisia ja oikeudellisia kustannuksia, ja EU:n ulkopuoliset liikkeeseenlaskijat voivat nähdä sen EU:n markkinoille listautumisen esteenä. ETSK suosittelee lisämuutoksia vaatimusten mukauttamiseksi pk-yritysten kasvumarkkinoita varten. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Likviditeettisopimukset ovat tervetulleita, erityisesti alikehittyneillä markkinoilla, mutta EU:n tason ehdotuksella luotaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden pohjalta voidaan asettaa paikalliset ehdot. ETSK katsoo, että komission parhaillaan valmistelemalla likviditeettisopimuksia koskevalla 29. järjestelmällä liikkeeseenlaskijoille tarjotaan mahdollisuus laatia likviditeettisopimus joko kansallisen lainsäädännön pohjalta, jos se on olemassa, tai EU:n laajuisen asetuksen pohjalta. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Komission ehdotus on selvä askel eteenpäin. ETSK ehdottaa kuitenkin, että vaikutustenarviointeja tehtäisiin säännöllisesti ja että muut kuin luottamukselliset tiedot ja määrällisiin indikaattoreihin perustuvat analyysit olisivat laajasti saatavilla. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 15.

1

(2)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 15.

2

(3)  Szczepanski, M., ”Helping European SMEs to grow: Start-up and scale-up initiatives for business ventures in the EU”

3

(4)  ”EIBIS 2016/2017: Surveying Corporate Investment Activities, Needs and Financing in the EU”, Euroopan investointipankki, 2017

4

(5)  Apostolos Thomadakis, ”Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?”, ECMI Commentary No. 46, 4. syyskuuta 2017

5

ECMI Commentary

(6)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 15.

6

(7)  EUVL C 177, 18.5.2016, s. 9.

7

(8)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 20.

8

(9)  Kaousar Nassr, I. & Wehinger, G., ”Opportunities and limitations of public equity markets for SMEs”, OECD Journal: Financial Market Trends 1/2015, s. 49–84.

9

OECD Journal: Financial Market Trends

(10)  Thomadakis, A., ”Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?”, ECMI Commentary No. 46, 4. syyskuuta 2017

10

ECMI Commentary

(11)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 15.

11

(12)  EUVL C 177, 18.5.2016, s. 9.

12

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/85

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY muuttamisesta”

(COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD))

(2018/C 440/13)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 6.6.2018
  Euroopan parlamentti, 11.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 191/0/6 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 6.6.2018

Euroopan parlamentti, 11.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

191/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta annetun direktiivin muuttamisesta. Komitea pitää sen sijaan valitettavana, ettei komissio ole käyttänyt tilaisuutta hyväkseen ja ennakoinut autonomisten ajoneuvojan kehitystä ehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa (1) esitetyistä huomioista huolimatta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Lisättäessä liikenneonnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojaa sellaisissa tapauksissa, joissa vakuutuksenantaja on maksukyvytön, komitea pitää tärkeänä ehdotusta, jonka mukaan vahingon kärsineet saavat korvauksen asuinjäsenvaltionsa elimeltä. Komissio sulkee kuitenkin pois korvausvaatimuksen esittämisen elimelle, jos vahinkoa kärsinyt on esittänyt vaatimuksen suoraan vakuutusyritykselle tai ryhtynyt oikeudellisiin toimenpiteisiin. Komitea suosittaa, ettei tätä poissulkemista sovelleta, jos vakuutusyrityksestä tulee tällä välin maksukyvytön (konkurssi tai likvidaatio) tai jos vahingon kärsinyt antaa elimelle luvan toimia sijastaan oikeudellisten toimenpiteiden edunsaajana nopeuttaakseen korvauksen saamista. Komitea suosittaa, että käytetään vahingon kärsineen kannalta suotuisimpia korvaustasoja (vahingon perusteita), kun valitaan, käytetäänkö vahingon tapahtumispaikkana olleen valtion vai asuinjäsenvaltion korvaustasoja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vakuutus- ja vahinkohistoriatodistusten tunnustamisen parantamisen yhteydessä komitea kehottaa ilmoittamaan epäillyn kuljettajan nimen ja sen, missä määrin hän oli vastuussa onnettomuuden aiheuttamisesta (kokonaan, osittain tai ei lainkaan). Komiteaa askarruttaa todistuksen sisältö, kun vastakkain ovat kansallinen lainsäädäntö, joka kattaa ajoneuvon kuljettajasta riippumatta, ja lainsäädäntö, jonka mukaan ajoneuvo on vakuutettu tietylle kuljettajalle henkilökohtaisen riski- ja vahinkoprofiilin mukaan hinnoiteltuna tai jonka mukaan ajokortin haltija on vakuutettu käytetystä ajoneuvosta riippumatta. Komitea kehottaa komissiota vaatimaan vakuutus- ja vahinkohistoriatodistusten antamista suojatussa muodossa ja sallimaan todistusten voimassaolon varmistamiseksi sellaisen yhteenliitetyn tietokannan käytön, johon lainvalvontaviranomaiset pääsevät tutustumaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vakuuttamattomilla ajoneuvoilla ajamista ehkäisevien vakuutustarkastusten osalta komitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen käyttää rekisterikilpien tunnistusteknologiaa, jotta ajoneuvot voidaan tarkastaa kansallisen järjestelmän puitteissa pysäyttämättä niitä. Jos vakuutusta ei ole, komitea suosittaa, että ajoneuvolla ajaminen estetään voimassa olevan vakuutustodistuksen toimittamiseen saakka. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vakuutusturvan vähimmäismäärien yhdenmukaistamisen yhteydessä komitea suosittaa, että komissio asettaa lopullisen määräajan, johon mennessä korvausten vähimmäismäärät on otettava käyttöön. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea suhtautuu myönteisesti direktiivin soveltamisalaan liittyvään selvennykseen, joka koskee ajoneuvon liikennevälineenä käyttöä yleisellä tai yksityisellä alueella riippumatta siitä, onko se paikallaan vai liikkeessä. Ulkopuolelle jää tunnistettujen ajoneuvojen käyttö yksinomaan maataloustyössä. On kuitenkin varmistettava, että tätä direktiiviä sovelletaan yleisillä teillä liikkuviin maatalousajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kun tarkastellaan yhdenmukaisuutta alan muiden säännösten kanssa, komitea katsoo, että komission ehdotukset tukevat henkilöiden ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja noudattavat sisämarkkinoiden periaatteita varmistaessaan vakuutuksenantajien palvelujen tarjoamisen vapauden ja sijoittautumisvapauden. |
| --- | --- |

1.7

2.   Taustaa ja johdanto

| 2.1 | Komissio ehdottaa moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY (2) muuttamista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komission tarkoituksena on parantaa moottoriajoneuvo-onnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojaa, joka ei tällä hetkellä ole riittävä, pienentää eroja vakuutuksen ottajien kohtelussa EU:ssa bonus-malus-järjestelmän osalta ja lisätä direktiiviin Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisut, jotka on tehty ensimmäisen, vuonna 1972 moottoriajoneuvojen vakuutuksesta annetun direktiivin täytäntöönpanon jälkeen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Direktiivi on keskeinen säädös, jolla tuetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa vapaan liikkuvuuden osalta: kun vakuutusmaksu on maksettu, ei tarvita lisävakuutuksia toisessa jäsenvaltiossa liikkumista varten. Direktiivillä pyritään myös yhdenmukaistamaan moottoriajoneuvo-onnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojaa mahdollisimman pitkälle. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lainsäädäntö perustuu kansainväliseen vihreän kortin järjestelmään, joka on 48 maan välinen EU:n ulkopuolinen järjestelmä. Direktiivin 2009/103/EY keskeiset osat ovat seuraavat:






  — | moottoriajoneuvojen pakollinen vastuuvakuutus, joka on voimassa koko EU:ssa yhden vakuutusmaksun perusteella |
| --- | --- | --- |

2.4

—

moottoriajoneuvojen pakollinen vastuuvakuutus, joka on voimassa koko EU:ssa yhden vakuutusmaksun perusteella

| — | tällaisten vastuuvakuutusten tarjoaman vakuutusturvan pakolliset vähimmäismäärät (jäsenvaltiot voivat kuitenkin vaatia parempaa vakuutusturvaa kansallisella tasolla) |
| --- | --- |

—

tällaisten vastuuvakuutusten tarjoaman vakuutusturvan pakolliset vähimmäismäärät (jäsenvaltiot voivat kuitenkin vaatia parempaa vakuutusturvaa kansallisella tasolla)

| — | kielto, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa tarkastaa järjestelmällisesti sellaisten ajoneuvojen vakuutuksia, joiden pysyvä kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa |
| --- | --- |

—

kielto, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa tarkastaa järjestelmällisesti sellaisten ajoneuvojen vakuutuksia, joiden pysyvä kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa

| — | jäsenvaltioiden velvollisuus perustaa takuurahastoja, joista maksetaan korvauksia vakuuttamattomien tai tuntemattomien ajoneuvojen aiheuttamissa onnettomuuksissa vahingon kärsineille |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden velvollisuus perustaa takuurahastoja, joista maksetaan korvauksia vakuuttamattomien tai tuntemattomien ajoneuvojen aiheuttamissa onnettomuuksissa vahingon kärsineille

| — | moottoriajoneuvo-onnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojaaminen toisessa jäsenvaltiossa kuin vahingon kärsineen asuinjäsenvaltiossa |
| --- | --- |

—

moottoriajoneuvo-onnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojaaminen toisessa jäsenvaltiossa kuin vahingon kärsineen asuinjäsenvaltiossa

| — | vakuutuksenottajien oikeus saada vakuutuksenantajaltaan todistus vakuutus- ja vahinkohistoriastaan edeltävien viiden vuoden ajalta. |
| --- | --- |

—

vakuutuksenottajien oikeus saada vakuutuksenantajaltaan todistus vakuutus- ja vahinkohistoriastaan edeltävien viiden vuoden ajalta.

| 2.5 | Vuonna 2017 toteutettiin komission vuoden 2016 työohjelman ja maaliskuussa 2017 julkaistun kuluttajille tarkoitettuja rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti direktiivin 2009/103/EY arviointi (3). Lisäksi Euroopan unionin tuomioistuin antoi kyseisenä vuonna kaksi tuomiota. Nämä tekijät saivat komission esittämään tarkasteltavana olevan ehdotuksen. |
| --- | --- |

2.5

2.5.1   Liikenneonnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojan parantaminen tapauksissa, joissa vakuutuksenantaja on maksukyvytön

| 2.5.1.1 | Komissio ehdottaa, että kussakin jäsenvaltiossa valtuutetaan elin suorittamaan vahingon kärsineille, jotka asuvat vakituisesti jäsenvaltion alueella, korvausta ainakin vakuuttamisvelvollisuuden vastuurajoihin saakka henkilövahingoista tai aineellisista vahingoista, jotka on aiheuttanut vakuutusyrityksen vakuuttama ajoneuvo, jos korvausvaatimuksessa esitettyihin seikkoihin ei anneta perusteltua vastausta kolmen kuukauden kuluessa tai jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys on konkurssi- tai likvidaatiomenettelyssä. Poikkeuksena ovat tilanteet, joissa vahinkoa kärsinyt on jo esittänyt vaatimuksen suoraan vakuutusyritykselle tai ryhtynyt oikeudellisiin toimenpiteisiin, jotka ovat yhä vireillä. |
| --- | --- |

2.5.1.1

| 2.5.1.2 | Komission mukaan kyseinen elin voi vaatia hyvityksen vastuussa olevan henkilön kotivaltiossa olevalta elimeltä. |
| --- | --- |

2.5.1.2

2.5.2   Vakuutus- ja vahinkohistoriatodistusten tunnustamisen parantaminen erityisesti rajat ylittävissä yhteyksissä

| 2.5.2.1 | Direktiivissä säädetään velvollisuudesta antaa todistus ajoneuvon vakuutus- ja vahinkohistoriasta viideltä edeltävältä vuodelta. Vakuutuksenantajia ei vaadita ottamaan todistuksia huomioon vakuutusmaksujen laskennassa. |
| --- | --- |

2.5.2.1

| 2.5.2.2 | Komissio suosittaa standardoimaan näiden todistusten sisällön ja muodon. Niissä tulisi antaa tarkat tiedot, joiden avulla voitaisiin mukauttaa maksut vakuutus- ja vahinkohistorian perusteella ja turvata todistukset. |
| --- | --- |

2.5.2.2

2.5.3   Vakuutustarkastukset, joilla ehkäistään vakuuttamattomilla ajoneuvoilla ajamista

| 2.5.3.1 | Komissio suosittaa, että kansallisen yleisen tarkastusjärjestelmän puitteissa käytetään rekisterikilpien tunnistusteknologiaa, joka ei edellytä ajoneuvon pysäyttämistä, jolloin tarkastukset eivät haittaa henkilöiden ja ajoneuvojen vapaata liikkumista. |
| --- | --- |

2.5.3.1

| 2.5.3.2 | Komissio huomauttaa, että jäsenvaltion alueelle saapuvien ajoneuvojen vakuutusten tarkastaminen edellyttää jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

2.5.3.2

2.5.4   Vakuutusturvan vähimmäismäärien yhdenmukaistaminen

| 2.5.4.1 | Komissio toteaa, että korvausten vähimmäistasoissa on eroja valtioiden välillä erityisesti sen vuoksi, että tasoja ei ole mukautettu siirtymäkauden aikana. Komissio suosittaa, että vakuutusturvan vähimmäismäärät yhdenmukaistetaan, mutta kullakin jäsenvaltiolla on tästä huolimatta oikeus vahvistaa korkeampia vastuurajoja. |
| --- | --- |

2.5.4.1

2.5.5   Direktiivin soveltamisala

| 2.5.5.1 | Komissio sisällyttää direktiiviin kolme Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota (4) ja täsmentää näin moottoriajoneuvon vastuuvakuutuksen ottamisvelvollisuuden soveltamisalaa jättäen soveltamisalan ulkopuolelle onnettomuudet, joissa ajoneuvoa on käytetty yksinomaan maataloustyössä: kaikki toiminta, johon kuuluu ajoneuvon tavanomainen käyttö liikennevälineenä riippumatta siitä, käytetäänkö sitä yleisellä tiellä vai yksityisalueella ja onko ajoneuvo paikallaan vai liikkeessä. |
| --- | --- |

2.5.5.1

2.6   Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

| 2.6.1 | Komissio toteaa, että sen ehdotuksilla tuetaan henkilöiden ja ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta ja että ne ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden periaatteiden kanssa, koska niillä varmistetaan vakuutuksenantajien palvelujen tarjoamisen vapaus ja sijoittautumisvapaus. |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Huomiot

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta annetun direktiivin muuttamisesta. Ehdotus perustuu saatuihin kokemuksiin lainsäädäntöpuitteiden mukaisesti, mutta myös vaikutustenarviointeihin ja julkisiin kuulemisiin. Lisäksi siinä otetaan huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Liikenneonnettomuuksissa vahingon kärsineiden suojan parantaminen tapauksissa, joissa vakuutuksenantaja on maksukyvytön

| 3.2.1 | Komitea pitää tärkeänä ehdotusta, jonka mukaan vahingon kärsineet saavat korvauksen asuinjäsenvaltionsa elimeltä vakuutusyritysten laiminlyöntien korjaamiseksi tai tapauksissa, joissa vakuutusyritykset eivät anna perusteltua vastausta kohtuullisessa ajassa, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että vahingon kärsineen asuinvaltion elin voi vaatia korvausta vastuussa olevan osapuolen valtion elimeltä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kun otetaan huomioon, että ehdotus sulkee pois mahdollisuuden, että hallintoelin suorittaisi korvauksen vahingon kärsineelle, jos tämä on esittänyt vaatimuksen suoraan vakuutusyritykselle tai jos oikeudelliset toimenpiteet ovat vireillä, komitea suosittaa, ettei tätä poissulkemista sovelleta seuraavissa tapauksissa:






  — | jos vakuutusyrityksestä tulee tällä välin maksukyvytön (konkurssi, likvidaatio) |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

jos vakuutusyrityksestä tulee tällä välin maksukyvytön (konkurssi, likvidaatio)

| — | jos valvontaviranomaiset peruuttavat toimiluvan |
| --- | --- |

—

jos valvontaviranomaiset peruuttavat toimiluvan

| — | jos vahingon kärsinyt antaa elimelle luvan toimia sijastaan oikeudellisten toimenpiteiden edunsaajana korvauksen saamiseksi hyvin nopeasti. |
| --- | --- |

—

jos vahingon kärsinyt antaa elimelle luvan toimia sijastaan oikeudellisten toimenpiteiden edunsaajana korvauksen saamiseksi hyvin nopeasti.

Komitea suosittaa, että käytetään vahingon kärsineen kannalta suotuisimpia korvaustasoja (vahingon perusteita), kun valitaan, käytetäänkö vahingon tapahtumispaikkana olleen valtion vai asuinjäsenvaltion korvaustasoja.

3.3   Vakuutus- ja vahinkohistoriatodistusten tunnustamisen parantaminen erityisesti rajat ylittävissä yhteyksissä

| 3.3.1 | Komitea on tyytyväinen siihen, että vaaditaan järjestelmällisesti standardoidun todistuksen antamista siitä, onko viiden edellisen vuoden aikana tapahtunut vahinkoja. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Komitea kehottaa ilmoittamaan lisäksi epäillyn kuljettajan nimen sekä sen, missä määrin hän oli vastuussa vahingon aiheuttamisesta (kokonaan, osittain tai ei lainkaan). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Komiteaa askarruttaa todistuksen sisältö, kun vastakkain ovat kansallinen lainsäädäntö, joka kattaa ajoneuvon kuljettajasta riippumatta, ja lainsäädäntö, jonka mukaan ajoneuvo on vakuutettu tietylle kuljettajalle henkilökohtaisen riski- ja vahinkoprofiilin mukaan hinnoiteltuna tai jonka mukaan ajokortin haltija on vakuutettu käytetystä ajoneuvosta riippumatta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Komiteaa pohtii kuitenkin tilannetta, joka syntyy siinä tapauksessa, että moottoriajoneuvoilla ei ole kuljettajaa, tai mahdollisesti vastuussa olevan ”kuljettajan” käsitettä silloin, kun moottoriajoneuvoa ohjataan etänä. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Komitea panee merkille, ettei komissio aio antaa säännöksiä vakuutus- ja vahinkohistoriatodistuksiin tai vakuutustodistuksiin liittyvistä asiakirjarikoksista. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Komitea kehottaa komissiota vaatimaan vakuutus- ja vahinkohistoriatodistusten antamista suojatussa muodossa ja sallimaan todistusten voimassaolon varmistamiseksi sellaisen yhteenliitetyn tietokannan käytön, johon lainvalvontaviranomaiset pääsevät tutustumaan. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Komitea panee merkille, ettei komissio käsittele rajat ylittävien yhteenliitäntäjärjestelmien käyttöönoton rahoitusta. |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Vakuutustarkastukset, joilla ehkäistään vakuuttamattomilla ajoneuvoilla ajamista

| 3.4.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen rekisterikilpien tunnistusteknologian käytöstä, jolloin ajoneuvoja voidaan tarkastaa pysäyttämättä niitä, jos tarkastukset kuuluvat kansallisella alueella käytettyyn yleiseen tarkastusjärjestelmään eivätkä ne ole syrjiviä tai edellytä ajoneuvon pysäyttämistä. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Komissio ei kuitenkaan ota kantaa siihen, mitä tapahtuu ajoneuvoille, joiden havaitaan olevan vakuuttamattomia. Komitea suosittaa, että ajoneuvolla ajaminen estetään siihen saakka, kunnes toimitetaan voimassa oleva vakuutustodistus tai vakuutustodistus, jonka voimassaoloajan viimeisestä päivästä on enintään kuukausi. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Komissio toteaa, että jäsenvaltion alueelle saapuvien ajoneuvojen vakuutusten tarkastaminen edellyttää jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa, ja katsoo, että rekisteröidyn oikeudet, vapaudet ja oikeutetut edut on turvattava yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Komissio ei kuitenkaan tee ehdotusta hallintoelimestä eikä siitä, miten voimassa olevien tai päättyneiden vakuutustodistusten yhteenliitetyn tietokannan käyttöönotto ja hallinnointi rahoitetaan. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   Vakuutusturvan vähimmäismäärien yhdenmukaistaminen

| 3.5.1 | Komitea yhtyy komission analyysiin siitä, että vähimmäismäärissä on eroja ja erityisesti, että lähes puolessa EU:n jäsenvaltioista ne ovat vaatimusten vastaisia, koska ne ovat matalampia kuin direktiivissä vahvistetut määrät. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Sen lisäksi, että suositellaan vain vähimmäismäärien yhdenmukaistamista (5), komitea kehottaa komissiota asettamaan lopullisen määräajan, esimerkiksi vuoden 2019 loppu, johon mennessä korvausten vähimmäismäärät on otettava käyttöön, sillä määräaika on jo mennyt umpeen. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Komitea suosittaa, että käytetään vahingon kärsineen kannalta suotuisimpia korvaustasoja (vahingon perusteita), kun valitaan, käytetäänkö vahingon tapahtumispaikkana olleen valtion vai asuinjäsenvaltion korvaustasoja. |
| --- | --- |

3.5.3

3.6   Direktiivin soveltamisala

| 3.6.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti selvennykseen, joka koskee ajoneuvon liikennevälineenä käyttöä yleisellä tai yksityisellä alueella riippumatta siitä, onko se paikallaan vai liikkeessä, ja jolla suljetaan pois käyttö yksinomaan maataloustyössä. On kuitenkin varmistettava, että tätä direktiiviä sovelletaan yleisillä teillä liikennöiviin maatalousajoneuvoihin. |
| --- | --- |

3.6.1

3.7   Yhdenmukaisuus alan muiden säännösten kanssa

| 3.7.1 | Komitea toteaa myös, että komission ehdotukset tukevat henkilöiden ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja noudattavat sisämarkkinoiden periaatteita varmistaessaan vakuutuksenantajien palvelujen tarjoamisen vapauden ja sijoittautumisvapauden. |
| --- | --- |

3.7.1

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-247-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

1

(2)  EUVL L 263, 7.10.2009, s. 11.

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-3714481_en

3

(4)  Tuomio asiassa Vnuk (2014, C-162/13), tuomio asiassa Rodrigues de Andrade (2017, C-514/16) ja tuomio asiassa Torreiro (2017, C-334/16).

4

(5)  Direktiivi 84/5/ETY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/14/EY.

5

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/90 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/90

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta, asetuksen (EU) 2018/... muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 78/2009, (EY) N:o 79/2009 ja (EY) N:o 661/2009 kumoamisesta”

(COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD)

(2018/C 440/14)

| Esittelijä: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Raymond HENCKS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 28.5.2018
  neuvosto: 4.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 193/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 28.5.2018

neuvosto: 4.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

193/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Viime vuosikymmeninä liikenneturvallisuus on parantunut Euroopan unionissa huomattavasti liikennesääntöjen, kuljettajien käyttäytymistä sekä ammattikuljettajien työoloja ja koulutusta koskevien vaatimusten vahvistamisen, tieinfrastruktuurin ja pelastuspalvelujen valmiuksien parantamisen sekä ajoneuvojen turvallisuutta koskevien EU:n lainsäädännön vaatimusten tiukentamisen ansiosta. Autoteollisuus on kyennyt vastaamaan näihin vaatimuksiin innovatiivisilla teknisillä ratkaisuilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tieliikennekuolemien määrä unionissa on kuitenkin paljon korkeampi kuin vuonna 2011 annetussa liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa asetettu tavoite, jonka mukaan tieliikennekuolemien määrä unionissa olisi saatava lähelle nollaa vuoteen 2050 mennessä ja kuolemaan johtavien liikenneonnettomuuksien määrä olisi puolitettava vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Suurin osa liikenneonnettomuuksista johtuu pelkästään inhimillisistä virheistä, jotka liittyvät useimmiten ylinopeuteen, tarkkaamattomuuteen tai ajamiseen päihtyneenä. EU:n kansalaisia olisi siis kannustettava – tai jopa pakotettava – yhä painokkaammin käyttäytymään asianmukaisesti ja ottamaan ensisijainen vastuu omasta ja muiden tienkäyttäjien turvallisuudesta unionissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Liikenneturvallisuuteen olisikin sovellettava yhtenäistä lähestymistapaa, jonka kattaa kuljettajien käyttäytymisen, ammattikuljettajien työolot ja pätevyyden sekä infrastruktuurin. Ajoneuvoon asennettavat turvajärjestelmät, jotka voivat varoittaa inhimillisistä virheistä tai korjata niitä, ovat myös merkittävä turvallisuustekijä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo tehdä uusista erilaisista kehittyneistä turvallisuusominaisuuksista pakollisia kaikille ajoneuvoille. Näitä ovat ajoneuvojen vakiovarusteet, kuten rengaspaineen seurantajärjestelmät, älykäs nopeudensäätö, kuljettajan väsymyksen ja tarkkaavaisuuden seuranta, tarkkaamattomuuden tunnistus, peruutustutkat sekä hätäpysäytyksen ja -jarrutuksen merkkivalot. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on myös samaa mieltä siitä, että raskaat ajoneuvot ja linja-autot on varustettava järjestelmällä, joka havaitsee lähellä ajoneuvon etuosaa tai ajoneuvon tienreunaista sivua olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät ja varoittaa heistä, ja että ne suunnitellaan ja rakennetaan siten, että loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät näkyvät paremmin kuljettajan istuimelta. Lisäksi ne on varustettava kaistavahtijärjestelmällä. Komitea suhtautuu myönteisesti myös velvoitteeseen suunnitella ja rakentaa linja-autoja, joihin liikuntarajoitteisilla henkilöillä ja pyörätuolin käyttäjillä on esteetön pääsy. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Sen sijaan komitea kummastelee, miksi komissio ei vaadi alkolukon käyttöönottoa vaan tyytyy pelkästään sen asennuksen helpottamiseen. ETSK katsoo, että alkolukon asentamisen on oltava velvoite, ei vaihtoehto. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisäksi ETSK suosittaa asentamaan myös kuorma-autoihin, raskaisiin ajoneuvoihin ja linja-autoihin onnettomuustietotallentimen, koska vaikka ajopiirturit tallentavatkin jo osan ajoa koskevista tiedoista, niihin ei tallennu ratkaisevia tietoja onnettomuuden ajalta ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lopuksi ETSK pahoittelee, että valmistajien vapaaehtoisesti asentamia, EU:n lainsäädäntöä tiukempia turvajärjestelmiä asennetaan usein vain hinta-asteikon yläpään ajoneuvomalleihin, kun taas huokeammista malleista tällaiset ei-pakolliset edistyneet turvajärjestelmät puuttuvat. Tästä seuraa, että kaikilla EU:n kansalaisilla ei ole käytössään turvallisuudeltaan saman tasoisia ajoneuvoja. Tilanteen korjaamiseksi ETSK kehottaa komissiota niin käsiteltävänä olevan asetuksen osalta kuin yleisestikin mukauttamaan eurooppalaiset normit teknologian kehitykseen mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tämä koskee myös raskaita ajoneuvoja ja linja-autoja ja etenkin järjestelmää, joka havaitsee lähellä ajoneuvon etuosaa tai ajoneuvon tienreunaista sivua olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät ja varoittaa heistä. Tällainen järjestelmä sisältyy jo asetusehdotukseen, mutta se olisi myös tehtävä pakolliseksi mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto

| 2.1 | Viime vuosikymmeninä liikenneturvallisuus on parantunut huomattavasti erityisesti ajoneuvoihin asennettujen edistyneiden turvajärjestelmien, tieinfrastruktuurin parantamisen, liikennesääntöjen tehostamisen, kuljettajille tarkoitettujen valistuskampanjojen sekä pelastuspalvelujen nopeuden ja valmiuksien ansiosta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin yhä merkittäviä eroja, vaikka Euroopan komissio pyrkii erilaisten ohjelmien ja ohjeiden avulla yhdenmukaistamaan turvallisuutta koskevia sääntöjä kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Esimerkkejä näistä ovat seuraavat:






  — | Liikennemerkit ja -opasteet sekä ajokortin saamisen vähimmäisikä eivät ole kaikkialla samoja. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Liikennemerkit ja -opasteet sekä ajokortin saamisen vähimmäisikä eivät ole kaikkialla samoja.

| — | Matkapuhelimen käyttö ajaessa hands free -laitteen avulla on sallittu eräissä maissa. |
| --- | --- |

—

Matkapuhelimen käyttö ajaessa hands free -laitteen avulla on sallittu eräissä maissa.

| — | Veren sallittua alkoholipitoisuutta koskevat rajat vaihtelevat jäsenvaltioissa nollatoleranssista verrattain sallivaan käytäntöön. |
| --- | --- |

—

Veren sallittua alkoholipitoisuutta koskevat rajat vaihtelevat jäsenvaltioissa nollatoleranssista verrattain sallivaan käytäntöön.

| — | Nopeusrajoitukset ovat erilaisia eri maissa. |
| --- | --- |

—

Nopeusrajoitukset ovat erilaisia eri maissa.

| — | Pyöräilijöiltä vaaditut turvavarusteet (kypärä) ja autoilijoilta vaaditut varusteet (huomioliivi, varoituskolmio, ensiapupaketti, sammutin) eivät ole samat kaikkialla. |
| --- | --- |

—

Pyöräilijöiltä vaaditut turvavarusteet (kypärä) ja autoilijoilta vaaditut varusteet (huomioliivi, varoituskolmio, ensiapupaketti, sammutin) eivät ole samat kaikkialla.

| 2.4 | Vuonna 2017 tieliikennekuolemien määrä EU:ssa oli 25 300, eli 2 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna (1). Tämä on kuitenkin täysin riittämätöntä suhteessa tavoitteeseen vähentää tieliikennekuolemia merkittävästi (2), jotta määrä saataisiin lähelle nollaa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Viime vuonna loukkaantui vakavasti noin 135 000 ihmistä (3), joista suuri osa oli komission mukaan loukkaantumiselle erityisen alttiita tienkäyttäjiä eli jalankulkijoita, pyöräilijöitä ja moottoripyöräilijöitä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komission mukaan tieliikenneonnettomuudet aiheuttavat vuosittain arviolta 120 miljardin euron sosioekonomiset kustannukset (sairaanhoito, työkyvyttömyys jne.). |
| --- | --- |

2.6

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Tarkastelun kohteena oleva aloite on osa kolmatta Eurooppa liikkeellä -liikkuvuuspakettia. Sen tarkoituksena on tehdä liikkuvuudesta Euroopassa turvallisempaa ja esteettömämpää, Euroopan teollisuudesta kilpailukykyisempi ja Euroopan työpaikoista turvatumpia. Lisäksi pyritään parantamaan valmiuksia ilmastonmuutoksen välttämättömään torjumiseen erityisesti vahvistamalla maantieajoneuvojen turvaominaisuuksiin sovellettavia vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska nykyiset säännökset, jotka koskevat EU-tyyppihyväksyntämenettelyä jalankulkijoiden suojelun ja vetyajoneuvojen turvallisuuden osalta, ovat suurelta osin vanhentuneita teknologian kehityksen vuoksi, asetukset (EY) N:o 78/2009 (jalankulkijoiden turvallisuus), (EY) N:o 79/2009 (vetykäyttöisten ajoneuvojen turvallisuus) ja (EY) N:o 661/2009 (moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvät tyyppihyväksyntävaatimukset) kumotaan ja ne korvataan vastaavilla E-säännöillä tai niiden muutoksilla, joiden puolesta unioni on äänestänyt tai joita unioni soveltaa päätöksen 97/836/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Asetuksen soveltamisala pysyy yleisesti ottaen samana kuin moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta koskevassa asetuksessa (GSR). Ottaen huomioon nykyisin sovellettavat ajoneuvon turvaominaisuudet ja niihin liittyvät vapautukset soveltamisala on kuitenkin laajennettu kattamaan kaikki ajoneuvoluokat, ja vastaavat nykyiset kaupunkimaastureihin ja pakettiautoihin liittyvät vapautukset on poistettu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Asetusehdotuksessa vahvistetaan yleiset tekniset vaatimukset ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnälle ja esitetään luettelo turvallisuuteen liittyvistä osa-alueista, joiden osalta annetaan (tai on tarpeen antaa) tarkempia sääntöjä sekundaarilainsäädännössä. Tarkasteltavana olevan asetusehdotuksen liitteessä luetellaan kaikki liikenneturvallisuutta koskevat E-säännöt, joiden soveltaminen on EU:ssa pakollista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi ehdotuksella on tarkoitus siirtää komissiolle valta vahvistaa yksityiskohtaisia sääntöjä ja teknisiä vaatimuksia delegoiduilla säädöksillä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Nykyistä velvoitetta varustaa henkilöautot rengaspaineen seurantajärjestelmällä laajennetaan kaikkiin ajoneuvoluokkiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kehittyneet turvaominaisuudet, kuten älykäs nopeusavustin, kuljettajan väsymyksen ja tarkkaavaisuuden seurantajärjestelmä tai tarkkaamattomuuden tunnistusjärjestelmä, peruutustutka, hätäjarrutuksen merkkivalo, alkolukon asennuksen helpottaminen ja kehittynyt hätäjarrutusjärjestelmä, säädetään pakollisiksi kaikissa ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lisäksi henkilöautoihin ja kevyisiin hyötyajoneuvoihin on asennettava






  — | onnettomuustietotallennin |
| --- | --- | --- |

3.8

—

onnettomuustietotallennin

| — | kaistavahtijärjestelmä |
| --- | --- |

—

kaistavahtijärjestelmä

| — | etusuojajärjestelmä, joka on suunniteltu ja rakennettu siten, että suojellaan loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä päähän kohdistuvilta iskuilta. |
| --- | --- |

—

etusuojajärjestelmä, joka on suunniteltu ja rakennettu siten, että suojellaan loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä päähän kohdistuvilta iskuilta.

Kuorma-autoissa (luokat N2 ja N3) sekä linja-autoissa (luokat M2 ja M3) on oltava

| — | järjestelmä, joka havaitsee lähellä ajoneuvon etuosaa tai ajoneuvon tienreunaista sivua olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät ja varoittaa heistä ja joka on suunniteltu ja rakennettu siten, että loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät näkyvät paremmin kuljettajan istuimelta |
| --- | --- |

—

järjestelmä, joka havaitsee lähellä ajoneuvon etuosaa tai ajoneuvon tienreunaista sivua olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät ja varoittaa heistä ja joka on suunniteltu ja rakennettu siten, että loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät näkyvät paremmin kuljettajan istuimelta

| — | kaistavahtijärjestelmä. |
| --- | --- |

—

kaistavahtijärjestelmä.

Lisäksi linja-autot on suunniteltava ja rakennettava siten, että liikuntarajoitteisilla henkilöillä ja pyörätuolin käyttäjillä on niihin esteetön pääsy.

Vetykäyttöisten ajoneuvojen on täytettävä asetusehdotuksen liitteeseen V sisältyvät vaatimukset.

Automatisoituja ajoneuvoja koskevia sääntöjä ja yksityiskohtaisia teknisiä turvallisuusvaatimuksia on kehitettävä edelleen, jotta voidaan tukea automatisoitujen ajoneuvojen käyttöönottoa.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo tehdä uusista erilaisista kehittyneistä turvallisuusominaisuuksista pakollisia maantieajoneuvojen vakiovarusteita. Se haluaa kuitenkin muistuttaa, että eurooppalaisilla markkinoilla myytäviä ajoneuvoja koskevien pakollisten vähimmäisvaatimusten tarkistamisen lisäksi EU:n kansalaisia on kannustettava painokkaasti – tai heidät on jopa pakotettava – käyttäytymään asianmukaisesti ja ottamaan vastuu omasta ja muiden eurooppalaisten tienkäyttäjien turvallisuudesta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vaikka ajoneuvojen turvaominaisuuksia koskevat uudet toimet ovat hyödyllisiä ja välttämättömiä, ilman tienkäyttäjien käyttäytymistä, ammattikuljettajien työoloja ja pätevyyttä sekä tieinfrastruktuuria koskevia täydentäviä toimia pelkästään ajoneuvoja koskevien toimien toivottu vaikutus vakavien tieliikenneonnettomuuksien vähentämiseen saattaa jäädä vaatimattomaksi. Tieliikenneonnettomuuksien sekä kuolemien ja vakavien loukkaantumisten edelleen korkeana pysyvä määrä edellyttää liikenneturvallisuuspolitiikan dynaamista mukauttamista. Maantieajoneuvojen turvaominaisuuksiin sovellettavien vaatimusten tiukentamisen ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden lisäksi on toteutettava myös varoittavia toimenpiteitä kaikkia niitä kohtaan, jotka eivät noudata sääntöjä ja jotka asettavat siten itsensä ja muut hengenvaaraan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että vaikka kuljettajien välistä vuorovaikutusta helpottavia teknologioita sekä älykkäitä liikennejärjestelmiä on edistettävä, ei voida odottaa, että tulevaisuuden liikkuvuus, kuten älykkäät liikennejärjestelmät ja täysin automatisoitu ajaminen, voisi ratkaista nykyiset haasteet lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komission mukaan tarkistetut puitteet soveltuvat aiempaa paremmin loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojeluun. Asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellään loukkaantumiselle altis tienkäyttäjä kaksipyöräistä moottoriajoneuvoa käyttäväksi tienkäyttäjäksi tai ilman moottorin apua kulkevaksi tienkäyttäjäksi, kuten pyöräilijäksi tai jalankulkijaksi. ETSK katsoo, että tämä määritelmä ei välttämättä kata kaikkia riskialttiita luokkia, kuten henkilöitä, jotka ovat luontaisesti haavoittuvaisia ikänsä (lapset, iäkkäät henkilöt) tai vammansa vuoksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | On yleisesti tiedossa, että tienkäyttäjien aiheuttamat riskit johtuvat pääasiassa kuljettajien käyttäytymisestä (ylinopeus, alkoholin tai huumeiden käyttö, kannettavien elektronisten laitteiden käyttö ajaessa, tarkkaavaisuuden heikentyminen, kuljettajan fyysinen tila, liian pitkä ajoaika, lepoaikojen noudattamatta jättäminen) ja epäasianmukaisesta infrastruktuurista (jalkakäytävien ja suojateiden puuttuminen, riittämätön valaistus). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsookin, että tällaisten vaarojen välttämiseksi komission olisi vaadittava, että uusiin autoihin asennetaan järjestelmällisesti






  — | mukautuva ja älykäs nopeudensäätöjärjestelmä, joka turvallisuusnäkökohtien lisäksi kannustaa polttoainetta säästävään ajotapaan ja edistää samalla päästöjen vähentämistä |
| --- | --- | --- |

4.6

—

mukautuva ja älykäs nopeudensäätöjärjestelmä, joka turvallisuusnäkökohtien lisäksi kannustaa polttoainetta säästävään ajotapaan ja edistää samalla päästöjen vähentämistä

| — | rengaspaineen valvontajärjestelmä |
| --- | --- |

—

rengaspaineen valvontajärjestelmä

| — | kehittyneet kuljettajan väsymyksen ja tarkkaavaisuuden seurantajärjestelmät ja tarkkaamattomuuden tunnistusjärjestelmät. |
| --- | --- |

—

kehittyneet kuljettajan väsymyksen ja tarkkaavaisuuden seurantajärjestelmät ja tarkkaamattomuuden tunnistusjärjestelmät.

| 4.7 | Sitä vastoin komitea kummastelee, miksi asetusehdotuksessa ei vaadita alkolukon käyttöönottoa vaan tyydytään pelkästään sen asennuksen helpottamiseen. ”Verband der TÜV e.V” -järjestön tutkimuksen (4) mukaan 11 prosenttia vuonna 2016 tapahtuneista liikenneonnettomuuksista johtui kuljettajien päihtymyksestä. Koska havaitusti päihtymystilassa ajaneiden kuljettajien suhde havaitsematta jääneisiin on noin 1:600, alkoholin käytöstä johtuvien onnettomuuksien määrän arvioidaan olevan yli 25 prosenttia. ETSK katsoo, että alkolukon asennusta ei tulisi rajoittaa rikoksen uusijoihin, joiden ajoluvan voimassaolo on keskeytetty tuomioistuimen päätöksellä alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisena ajamisen vuoksi, vaan siitä pitäisi tehdä pakollinen kaikille. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK suosittaa, että myös kuorma-autoihin ja linja-autoihin asennetaan onnettomuustietotallennin, koska vaikka ajopiirturit tallentavatkin jo osan ajoa koskevista tiedoista, niihin ei tallennu ratkaisevia tietoja onnettomuuden ajalta ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tarkastelun kohteena olevaan asetusehdotukseen liitetyn, komission teettämän vaikutustenarvioinnin mukaan uusien turvaominaisuuksien avulla voitaisiin 16 vuoden kuluessa vähentää kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrää 24 794:llä ja vakavien loukkaantumisten määrää 140 740:llä. ETSK katsoo, että näin tarkoin luvuin ilmaistuja arvioita saatetaan pitää epäuskottavina ja että ne voivat heikentää koko vaikutuksenarvioinnin tuottamaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Lopuksi ETSK kiinnittää huomiota siihen, että ajoneuvovalmistajat kehittävät vapaaehtoisesti ajoneuvoja, jotka täyttävät tiukemmat turvallisuusnormit kuin EU:n lainsäädäntö edellyttää. Valitettavasti tämä koskee usein vain EU:n jäsenvaltioiden tärkeimmillä markkinoilla myytyjä hinta-asteikon yläpään malleja, kun taas huokeammista malleista tällaiset ei-pakolliset turvajärjestelmät puuttuvat. Tästä seuraa, että kaikilla EU:n kansalaisilla ei ole käytössään turvallisuudeltaan saman tasoisia ajoneuvoja. Tilanteen korjaamiseksi ETSK kehottaa komissiota vaatimaan eurooppalaisten normien mukauttamista teknologian kehitykseen mahdollisimman nopeasti.
  Tämä koskee myös raskaita ajoneuvoja ja linja-autoja, etenkin järjestelmää, joka havaitsee lähellä ajoneuvon etuosaa tai ajoneuvon tienreunaista sivua (kuolleessa kulmassa) olevat tienkäyttäjät ja varoittaa heistä. Tällainen järjestelmä olisi tehtävä pakolliseksi mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

4.10

Tämä koskee myös raskaita ajoneuvoja ja linja-autoja, etenkin järjestelmää, joka havaitsee lähellä ajoneuvon etuosaa tai ajoneuvon tienreunaista sivua (kuolleessa kulmassa) olevat tienkäyttäjät ja varoittaa heistä. Tällainen järjestelmä olisi tehtävä pakolliseksi mahdollisimman nopeasti.

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Komission lehdistötiedote, 10. huhtikuuta 2018, IP/18/2761

1

(2)  Komission lehdistötiedote, 10. huhtikuuta 2018, IP/18/2761

2

(3)  Komission lehdistötiedote, 10. huhtikuuta 2018, IP/18/2761

3

(4)  https://etsc.eu/wp-content/uploads/5_VdTÜV_DeVol_Brussels.PPT_17.06.18.pdf

4

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista”

(COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD))

(2018/C 440/15)

| Esittelijä: | Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Esittelijä:

Séamus BOLAND

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 2.7.2018
  neuvosto, 3.7.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 2.7.2018

neuvosto, 3.7.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/0/7

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että ehdotuksessa keskitytään välttämättömiin käytännön toimiin, joilla torjutaan ajoneuvojen valmistus- ja jälleenmyyntialaan ja kuluttajiin kohdistuvia todellisia vaikutuksia sellaisten väistämättömien oikeudellisten muutosten seurauksena, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten EU:n lainsäädännön nojalla myöntämiin tyyppihyväksyntiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tässä yhteydessä ETSK katsoo, että ehdotusta olisi pidettävä niiden monien muiden samanlaisten sopimusten mallina, jotka ovat tarpeen brexitin seurauksena. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa, että ehdotuksesta sovittaessa otetaan huomioon, että tarvitaan kohtuullinen sopeutumisaika ennen uuden järjestelmän täysimääräistä täytäntöönpanoa. Jäsenyyden päättymiselle asetettu määräaika, 29. maaliskuuta, on kaiken kaikkiaan aivan liian rajoittava, ja määräaikaa olisi jatkettava Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sopimin ehdoin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU-jäsenyyden päätyttyä sen tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät enää voi myöntää hyväksyntiä ajoneuvoille EU:n lainsäädännön nojalla ja että Yhdistyneen kuningaskunnan valmistusteollisuuden on haettava hyväksyntää joltakin EU27:n tyyppihyväksyntäviranomaiselta. Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mielestä maan viranomainen olisi tunnustettava kansainvälisesti tyyppihyväksyntäviranomaisena, ETSK suosittaa asian selventämistä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että ehdotus pannaan täytäntöön erosopimuksessa määritettyjen kriteerien mukaisesti. Tämän vuoksi se suosittaa, että ehdotusta ei millään tavalla vesitetä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että EU:ssa saatetaan tehdä muutoksia ja tarkistuksia direktiiveihin esimerkiksi uuden tekniikan ja uusien tietojen perusteella. Tästä syystä se suosittaa, että sopimuksissa taataan tarvittava jousto asianmukaisten neuvottelujen käymiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että kaikissa yleisissä kauppasopimuksissa ja erosopimuksessa otetaan huomioon EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset laajat markkinat ja että kaikissa sopimuksissa varmistetaan, että markkinoihin ei kohdistu haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa painokkaasti, että tarvittaville tietojärjestelmille sekä koulutus- ja neuvontatoimille myönnetään riittävästi resursseja ja että ne ovat avoimesti kaikkien teollisuudenalan tahojen sekä kuluttajien ja ympäristöalan sidosryhmien saatavilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toteaa, että vaikka ehdotus ei vaikutakaan ”perusoikeuksiin”, kuluttajien oikeudet ovat aina keskeinen huolenaihe, ja suosittaa tästä syystä tämän näkökohdan huomioon ottamista täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta äänesti EU:n jäsenyydestä 23. kesäkuuta 2016 järjestetyssä kansanäänestyksessä unionista eroamisen puolesta. Päätös kattaa myös Gibraltarin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 EU:lle aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla. Tämän jälkeen aloitettiin jäsenyyden päättymistä koskevat neuvottelut uusien monimutkaisten oikeudellisten järjestelyjen sujuvaa hallinnointia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kun asiasta päästään sopimukseen, tarkoituksena on, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU-jäsenyys päättyy 30. maaliskuuta 2019, jolloin siitä tulee kolmas maa, jollei sopimukselle aseteta uutta alkamispäivää. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Unionista eroamisen johdosta on ratkaistava monenlaisia käytännön ongelmia, jotka liittyvät EU:n laajuiseen tavaroita ja palveluja koskevaan sääntelyyn. On erityisesti huomattava, että Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät enää toimi EU:n sääntelyviranomaisina jäsenyyden päättymispäivästä alkaen. Tällä on puolestaan seurauksia tavaroita koskevan nykyisen ja tulevan sääntelyn kannalta, mukaan luettuina tavarat, joille on jo myönnetty hyväksyntä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | On kuitenkin aiheellista huomata, että Yhdistyneen kuningaskunnan tarkka tilanne Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntäviranomaisen osalta määrätään kokonaisvaltaisessa sopimuksessa, josta käydään edelleen neuvotteluja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Monista seurauksista voidaan mainita niiden useiden toimitusketjujen hajoaminen, joita on hienosäädetty tavaroiden toimittamiseksi kustannustehokkaasti ja oikea-aikaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin, myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotuksessa on myös otettu huomioon tarve säilyttää kaikki laatunormit ja varmistaa, ettei ympäristöön ja kuluttajiin liittyviä normeja vesitetä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotus voisi hyvin toimia muiden vastaavien sopimusten mallina, ja tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää, että kaikki sidosryhmät ja suuri yleisö kannattavat sitä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotuksen mukaan perusoikeuksien suojeluun ei kohdistu seurauksia. ETSK toteaa kuitenkin, että tavaroihin vaikuttavien sääntelyrakenteiden muutokset vaikuttavat aina kuluttajiin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään tarkastelemaan tilannetta, joka liittyy polttomoottoreihin, tavarankuljetuksessa käytettäviin ajoneuvoihin ja ei-liikkuvissa koneissa käytettäviin moottoreihin sovellettavaan tyyppihyväksyntäjärjestelmään. |
| --- | --- |

2.10

3.   Komission ehdotuksen pääkohdat

| 3.1 | Komission ehdotuksessa tarkastellaan EU:n lainsäädäntökehystä, jolla hallinnoidaan useisiin tuotteisiin sovellettavaa tyyppihyväksyntäjärjestelmää ja jota ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sen EU-jäsenyyden päättyessä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komission ehdotuksessa mainitaan erityisesti seuraavat säädökset, joihin asia vaikuttaa mutta joiden osalta saatetaan määritellä siirtymäkauden järjestelyjä erosopimuksessa:






  — | moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskeva direktiivi 2007/46/EY (korvataan asetuksella, jonka soveltaminen alkaa 1. syyskuuta 2020) |
| --- | --- | --- |

3.2

—

moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskeva direktiivi 2007/46/EY (korvataan asetuksella, jonka soveltaminen alkaa 1. syyskuuta 2020)

| — | kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien tyyppihyväksyntää koskeva asetus (EU) N:o 168/2013 |
| --- | --- |

—

kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien tyyppihyväksyntää koskeva asetus (EU) N:o 168/2013

| — | maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskeva asetus (EU) N:o 167/2013 ja |
| --- | --- |

—

maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskeva asetus (EU) N:o 167/2013 ja

| — | liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottorien tyyppihyväksyntää koskeva asetus (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

—

liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottorien tyyppihyväksyntää koskeva asetus (EU) 2016/1628.

| 3.3 | Ehdotuksessa selvennetään myös, että Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen tyyppihyväksyntäviranomainen ei voi enää jatkaa toimintaansa EU:n lainsäädännön nojalla. Jotta siis varmistetaan EU:n lainsäädännön jatkuva noudattaminen ja säilytetään pääsy EU:n markkinoille, Yhdistyneessä kuningaskunnassa hyväksynnän saaneiden valmistajien on hankittava uusi hyväksyntä joltakin EU27:n tyyppihyväksyntäviranomaiselta. Tämä koskee myös jo tuotannossa olevia tuotteita. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sen lisäksi, että tiedossa on Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntäviranomaisen tulevan roolin kannalta merkittäviä seurauksia, myös Yhdistyneen kuningaskunnan ja vastaavasti EU:n ajoneuvoteollisuuden tulevaisuuteen liittyy vakavia huolenaiheita. Ne koskevat pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntiin liittyvää oikeudellista epävarmuutta ja sen keskeisen sääntelyperiaatteen vesittymistä, jonka mukaan on varmistettava sääntelyn yhdenmukaisuus kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tässä tarkasteltavalla ehdotuksella pyritään ratkaisemaan nämä kysymykset muuttamalla nykyisiä sääntöjä tilapäisesti, jotta asianomaiset valmistajat voivat mahdollisimman helposti hankkia hyväksynnän joltakin EU27:n tyyppihyväksyntäviranomaiselta. Ehdotuksen pääkohtina voidaan mainita, että siinä






  — | annetaan asianomaisille valmistajille nimenomaisesti mahdollisuus hakea EU27-maan tyyppihyväksyntäviranomaiselta uusia hyväksyntiä olemassa oleville tyypeille |
| --- | --- | --- |

3.5

—

annetaan asianomaisille valmistajille nimenomaisesti mahdollisuus hakea EU27-maan tyyppihyväksyntäviranomaiselta uusia hyväksyntiä olemassa oleville tyypeille

| — | säädetään, että Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntien perustana olevia testejä ei tarvitse toistaa sen vuoksi, että EU27-maan tyyppihyväksyntäviranomainen ei ole aiemmin nimennyt ja ilmoittanut kyseistä tutkimuslaitosta |
| --- | --- |

—

säädetään, että Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntien perustana olevia testejä ei tarvitse toistaa sen vuoksi, että EU27-maan tyyppihyväksyntäviranomainen ei ole aiemmin nimennyt ja ilmoittanut kyseistä tutkimuslaitosta

| — | säädetään, että tällaisia hyväksyntiä voidaan myöntää, jos uusia ajoneuvoja, järjestelmiä, komponentteja ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevat vaatimukset täyttyvät uusia tyyppejä koskevien vaatimusten asemesta |
| --- | --- |

—

säädetään, että tällaisia hyväksyntiä voidaan myöntää, jos uusia ajoneuvoja, järjestelmiä, komponentteja ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevat vaatimukset täyttyvät uusia tyyppejä koskevien vaatimusten asemesta

| — | ehdotetaan järjestelyä, jolla helpotetaan uusien tyyppihyväksyntäviranomaisten löytämistä markkinoilla jo ennen eroa olleille tuotteille, jotta vältettäisiin se, että mikään viranomainen ei olisi vastuussa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista tai mahdollisen takaisinvedon järjestämisestä. |
| --- | --- |

—

ehdotetaan järjestelyä, jolla helpotetaan uusien tyyppihyväksyntäviranomaisten löytämistä markkinoilla jo ennen eroa olleille tuotteille, jotta vältettäisiin se, että mikään viranomainen ei olisi vastuussa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista tai mahdollisen takaisinvedon järjestämisestä.

| 3.6 | Komission ehdotuksessa todetaan tarve suojella kuluttajia huolehtimalla ajoneuvojen turvallisuudesta ja ympäristönormien säilyttämisestä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ehdotuksessa tarkennetaan, että tyyppihyväksyntäviranomaisten työ ei pääty ajoneuvon, järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tuotantoon tai saattamiseen markkinoille vaan jatkuu useiden vuosien ajan siitä, kun nämä tuotteet on saatettu markkinoille. |
| --- | --- |

3.7

4.   Huomioita

| 4.1 | Ajoneuvovalmistajat tarvitsevat uusia hyväksyntiä uusia malleja varten, joita tuodaan markkinoille noin seitsemän vuoden välein, mutta myös suunnitteluun tai moottoriin tehtäviä merkittäviä muutoksia varten, ja niitä saatetaan tehdä useammin. Näin ollen on entistä kiireellisemmin varmistettava tuotannon edellyttämä sääntelymekanismien sujuva mukauttaminen brexitin jälkeen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lähes 56 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan ajoneuvoviennistä suuntautuu EU:hun, kun taas vain noin seitsemän prosenttia EU:n ajoneuvoviennistä suuntautuu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Varaosien toimitukseen liittyviä markkinatoimintoja mittaavista tiedoista voidaan kuitenkin päätellä, että on toteutettava monimutkaisempia järjestelyjä, jotka edellyttävät sujuvaa sääntelyjärjestelmää. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK toteaa, että ehdotuksen julkaisemisesta huolimatta sen vaikutuksia on mahdoton arvioida niiden merkittävien epävarmuustekijöiden vuoksi, jotka liittyvät EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä käytäviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että ehdotus soveltuu paremmin käytettäväksi Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välisestä sopimuksesta käytyjen onnistuneiden neuvottelujen jälkeen, kun on olemassa riittävä yhteisymmärrys niiden toimien toteuttamisesta, jotka mahdollistavat kaupankäynnin jossakin muodossa tulliunionin tai sisämarkkinoiden puitteissa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK yhtyy Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen julkaisemaan (istuntokauden 2017–2019 viides kertomus The impact of Brexit on the automotive sector) lausumaan, jonka mukaan on epätodennäköistä, että monikansalliset valmistajat, jotka muodostavat valtaosan Yhdistyneen kuningaskunnan ajoneuvoteollisuudesta, pitäisivät taloudellisesti järkevänä perustaa tuotantoa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tilanteessa, jossa sopimukseen ei päästä, tai WTO:n tariffeihin perustuvassa skenaariossa. Jos sopimukseen ei päästä, ehdotusta onkin tarkistettava, jotta se on riittävän vankka tällaista skenaariota varten. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yhdistynyt kuningaskunta ja Euroopan unioni eivät vielä ole sopineet Yhdistyneen kuningaskunnan tyyppihyväksyntäviranomaisen tulevaa roolia koskevasta tarkasta tilanteesta. ETSK katsoo, että ongelman ratkaisu on olennaisen tärkeää uuden sääntelyjärjestelmän menestymisen kannalta. |
| --- | --- |

4.6

5.   Haasteita

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksen tavoitteisiin, erityisesti siihen, että vähennetään rajoilla syntyvistä viivästyksistä ja tarpeettomasta byrokratiasta johtuvia teollisuuden kustannuksia, ja varmistetaan samalla korkeimpien normien noudattaminen. ETSK katsoo kuitenkin, että näiden tavoitteiden saavuttaminen on valtava haaste, sillä on laadittava täysin uusi sääntelyjärjestelmä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK toteaa kuitenkin myös, että järjestely lisää väistämättä kustannuksia pääasiassa siitä syystä, että Yhdistynyt kuningaskunta ei enää tuolloin ole unionin jäsen ja että siihen, kuten muihinkin maihin, jotka eivät ole unionin jäseniä, on sovellettava erilaisia järjestelyjä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Esimerkiksi ympäristöön, kuluttajien oikeuksiin ja tuotteiden laatuun liittyvässä sääntelyssä katettuihin kysymyksiin sovelletaan usein uusia tai muutettuja sisäisiä EU:n lakeja ja voimassa olevia direktiivejä. ETSK katsoo, että sekä EU:n että Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että sääntelyjärjestelmää koskeva sopimus on riittävän joustava tämän kysymyksen hallinnoimiseksi ja häiriöiden minimoimiseksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EU:ssa ajoneuvojen valmistus- ja jälleenmyyntiprosessia on kehitetty hyvin integroidulla tavalla. On olemassa lukuisia monitahoisia ja tehokkaita toimitusketjuja, jotka muuttuvat kaikkien asiantuntijoiden ja ETSK:n mukaan merkittävästi sen jälkeen, kun Yhdistyneen kuningaskunnan EU-jäsenyys päättyy. ETSK katsoo myös, että tällainen häiriö heikentää järjestelmien tehokkuutta. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kun otetaan huomioon Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmistettujen ja EU:hun vietyjen ajoneuvojen suuri määrä, ETSK on erityisen huolestunut siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan sulkeminen näiden markkinoiden ulkopuolelle vaikuttaa kielteisesti kokonaiskilpailukykyyn, mikä puolestaan lisää kustannuksia kaikkien talouden alojen ja kuluttajien kannalta. Tästä syystä komission ehdotuksessa, jossa kehotetaan suojaamaan kaikkia näitä etuja, on varmistettava, että tähän tavoitteeseen sitoudutaan jatkuvasti ja että se kirjataan myös tuleviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Ehdotettujen muutosten monimutkaisuus edellyttää molemmilta osapuolilta vahvaa sitoutumista kattavaan tiedotukseen ja koulutusohjelmien tarjontaan teollisuudelle ja tyyppihyväksyntäviranomaisille. Tämä on merkittävä haaste resurssien kannalta, ja se vaatii runsaasti aikaa. Aikakehys on erityisen haastava, kun otetaan huomioon nykyinen aikataulu, jonka mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta aikoo erota unionista 50 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kun otetaan huomioon sopimusneuvottelujen ja eri järjestelmiin mukautumisen edellyttämä aika, ETSK katsoo, että maaliskuuhun 2019 ajoittuvan jäsenyyden päättymisen jälkeen tarvitaan siirtymäaika. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Suotuisa lopputulos tarkoittaisi ajoneuvojen ja vastaavien tuotteiden liikkumista Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välillä hallinnoivan nykyisen järjestelmän jatkumista. ETSK katsookin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmistettujen ajoneuvojen on vastattava EU:n säädöksiä. Tämän vuoksi ehdotusta on erittäin vaikea toteuttaa, jollei Yhdistynyt kuningaskunta ole jollakin tavalla osa tulliunionia tai sisämarkkinoita tai molempia. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan uusi asema muuna kuin EU:n jäsenenä aiheuttaa jatkuvasti haasteita ajoneuvoja sekä liikkuvia ja ei-liikkuvia koneita koskevalle sääntelyjärjestelmälle. Jos ongelmia ei pystytä nopeasti ratkaisemaan, valmistajien on lopulta pakko muuttaa nykyisiä toimitusketjujaan, mikä saattaa vaikuttaa tuotteiden saatavuuden jatkumiseen ja kuluttajille aiheutuviin kustannuksiin. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/100

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lääkkeiden lisäsuojatodistuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 469/2009 muuttamisesta”

(COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD))

(2018/C 440/16)

| Ainoa esittelijä: | János WELTNER |
| --- | --- |

Ainoa esittelijä:

János WELTNER

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 21.6.2018
  Euroopan parlamentti, 2.7.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| | |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 167/2/7 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 21.6.2018

Euroopan parlamentti, 2.7.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

20.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

167/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille, että komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD) analysoidaan neljää vaihtoehtoa lisäsuojatodistuksen nykytilanteesta johtuviin ongelmiin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK yhtyy Euroopan komission päätelmään, jossa ehdotetaan muutoksia vaihtoehdon 4 mukaisesti (1) eli lainsäädännön antamista sekä vientiä että varastointia koskevasta poikkeuksesta asetusta (EY) N:o 469/2009 muuttamalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa ei puututa lisäsuojatodistuksen suojaan EU:n markkinoille saatettavien tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on niin ikään tyytyväinen siihen, että EU:n lisäsuojatodistuksen haltijoilla on kaupallinen yksinoikeus jäsenvaltioissa lisäsuojatodistuksen suojan koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää erittäin tärkeänä, että sellaisilla EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, joilla suojaa ei ole tai joilla suojan voimassaolo on rauennut, kilpailu on tasapuolista EU:ssa toimiville valmistajille, jotka saattavat rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeitä kyseisille markkinoille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK tukee voimakkaasti suojatoimia, joilla varmistetaan avoimuus ja joilla suojaudutaan sellaisten rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden kaupan mahdolliselta uudelleenohjautumiselta unionin markkinoille, joita vastaavalla alkuperäistuotteella on voimassa oleva lisäsuojatodistus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK tukee komission kantaa pk-yritysten suhteen, sillä niillä on tärkeä tehtävä rinnakkaislääkkeiden valmistuksessa ja biosimilaarien kehittämisessä. Jos uusi lisäsuojatodistus tulee voimaan, pk-yrityksillä on aiempaa paremmat edellytykset suunnitella markkinatoimintaansa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK tukee komission suunnitelmaa harvinais- ja lastenlääkkeitä koskevan lainsäädännön arvioinnista ja lisäanalyyseista vuosien 2018–2019 aikana. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK ymmärtää komission kannan, jonka mukaisesti komissio ei tässä vaiheessa aio tehdä ehdotusta yhtenäisestä lisäsuojatodistuksesta sen hyödyllisyydestä huolimatta, sillä yhtenäispatenttipaketti ei ole vielä tullut voimaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa asetuksen (EY) N:o 469/2009 muuttamista asiakirjassa COM (2018) 317 esitetyllä tavalla. Samalla ETSK suosittelee, että komissio ehdottaa asetukseen (EY) N:o 469/2009, sellaisena kuin se esitetään asiakirjassa COM(2018) 317, muutosta, jolla mahdollistetaan lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskevan poikkeuksen soveltaminen välittömästi. |
| --- | --- |

1.10

2.   Taustaa

| 2.1 | Lisäsuojatodistus pidentää uusien lääkkeiden todellista patenttisuojaa silloin, kun lääkkeen markkinoille saattamista varten tarvitaan lupa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sekä patentin että lisäsuojatodistuksen haltija saa tuotteelle enintään 15 vuoden suojan siitä hetkestä alkaen, kun tuotteen saattamiselle EU:n markkinoille saadaan lupa ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lisäsuojatodistuksen hyödyt sen haltijalle ovat merkittävät. Koska lisäsuojatodistus antaa samat oikeudet kuin peruspatentti, se laajentaa peruspatentista (viitepatentista) johtuvaa monopolia, joka tarjoaa todistuksen haltijalle mahdollisuuden estää kilpailijoita hyödyntämästä keksintöä (valmistaa lääkettä, tarjota sitä myyntiin, varastoida sitä jne.) niissä jäsenvaltioissa, joissa lisäsuojatodistus on myönnetty. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lisäsuojatodistus kompensoi tutkimukseen tehtyjä investointeja. Sen olisi myös kompensoitava lisätutkimusta, seurantaa sekä odotusta sinä aikana, joka kuluu patenttihakemuksen jättämisen ja kyseisen tuotteen markkinoille saattamista koskevan luvan saamisen välillä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU: n alueella lisäsuojatodistus voidaan myöntää seuraavin ehdoin: |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Lisäsuojatodistuksen hakemuspäivänä tuotetta suojaa peruspatentti. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Tuotteelle ei ole vielä annettu todistusta. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Tuotteella on voimassa oleva ensimmäinen hallinnollinen lupa saattaa se lääkkeenä markkinoille. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.6 | Sidosryhmien näkemyksissä (2) todetaan, että nykyiset lisäsuojatodistukset asettavat EU:ssa toimivat rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden valmistajat epäedulliseen asemaan verrattuna valmistajiin, jotka pystyvät valmistamaan kyseisiä lääkkeitä EU:n ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nykyisessä muodossaan EU:n lisäsuojatodistus lisää riippuvuutta lääkkeiden ja farmaseuttisten tuotteiden tuonnista EU: n ulkopuolelta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Maailmanlaajuiset lääkemarkkinat ovat muuttuneet. Nopeasti kasvavat taloudet (pharmerging eli farmaseuttisen alan nousevat taloudet) sekä väestön ikääntyminen perinteisillä teollistuneilla alueilla ovat yhdessä lisänneet valtavasti lääkkeiden kysyntää. Maailmanlaajuisesti lääkkeisiin käytetty rahamäärä on kasvanut 950 miljardista eurosta 1,1 biljoonaan euroon vuosien 2012 ja 2017 välillä (Yhdysvallat 40 %, Kiina 20 % ja EU alle 15 %). Biologisten lääkkeiden odotetaan kattavan arvolla mitattuna 25 prosenttia lääkemarkkinoista vuoteen 2022 mennessä. Samanaikaisesti rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti: vuoteen 2020 mennessä niiden osuus saattaa nousta 80 prosenttiin kaikkien lääkkeiden määrästä ja noin 28 prosenttiin maailmanlaajuisesta myynnistä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Medicines for Europe -järjestön mukaan määrässä mitattuna EU:ssa nykyisin tarjolla olevista lääkkeistä 56 prosenttia on rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeitä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Bolar-poikkeus (3) on poistanut vahvan patenttisuojan ei-toivotun sivuvaikutuksen, mikä perustuu ajatukseen, että vapaa kilpailu olisi sallittava heti kun suoja lakkaa olemasta voimassa. Kyse on testausta ja kliinisiä tutkimuksia varten tapahtuvaa valmistusta koskevasta poikkeuksesta, ja sen tarkoituksena oli varmistaa, että rinnakkaislääke voisi tulla markkinoille mahdollisimman pian patenttisuojan tai lisäsuojatodistuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskevan poikkeuksen osalta EU:n yritykset ovat Bolar-poikkeusta edeltänyttä tilannetta vastaavassa tilanteessa. Vaikka lisäsuojatodistuksen oikeutettu tavoite on estää kilpailevien tuotteiden valmistus EU:n markkinoilla tapahtuvaa myyntiä varten niin kauan kuin lisäsuojatodistus on voimassa, sillä on kaksi tahatonta ja ennakoimatonta vaikutusta: |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Se estää rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden valmistuksen EU:ssa ja viennin kolmansiin maihin (joissa oikeudellinen suoja ei päde) EU:n lisäsuojatodistuksen kattamana aikana. |
| --- | --- |

2.11.1

| 2.11.2 | Se estää kyseisten lääkkeiden valmistuksen EU:ssa (ja sen jälkeen varastoinnin) riittävän ajoissa, jotta ne voitaisiin saattaa EU:n markkinoille heti ensimmäisestä päivästä alkaen. |
| --- | --- |

2.11.2

| 2.12 | Rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden valmistajat (jotka toimivat jäsenvaltiossa, jossa alkuperäisvalmistetta koskeva lisäsuojatodistuksen hakemus on jätetty) kohtaavat seuraavanlaisia ongelmia: |
| --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | Alkuperäisvalmisteelle EU:ssa annetun lisäsuojatodistuksen suoja-aikana ne eivät voi valmistaa tuotteita mihinkään tarkoitukseen, eivät myöskään vientiin sellaisiin EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa lisäsuojatodistuksen suojan voimassaolo on päättynyt tai joissa sitä ei ole ollut lainkaan, kun taas EU:n ulkopuolisissa maissa toimivat valmistajat voivat niin tehdä. |
| --- | --- |

2.12.1

| 2.12.2 | Niillä ei ole valmiutta tulla EU:n markkinoille välittömästi ensimmäisenä päivänä todistuksen voimassaolon päättyessä, sillä EU:n lisäsuojajärjestelmä ei salli valmistusta sitä ennen. Sitä vastoin valmistajat, jotka ovat sijoittautuneet sellaisiin kolmansiin maihin, joissa alkuperäislääkkeen lisäsuojatodistus on mennyt umpeen aiemmin tai jossa sitä ei ole ollut lainkaan, voivat tuoda tuotteitaan EU:n markkinoille heti ensimmäisestä päivästä alkaen ja saavuttavat siten huomattavaa kilpailuetua. |
| --- | --- |

2.12.2

| 2.13 | Rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden ala työllistää EU:ssa nykyään 160 000 henkeä (Medicines for Europe). Lisäsuojatodistuksia koskevaa sääntelyä on muutettava kiireesti, jotta voidaan estää työpaikkojen, erityisesti korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen, ja taitotiedon menetys sekä aivovuoto EU:n ulkopuolisiin maihin, erityisesti Aasiaan. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EU oli edelläkävijä biosimilaarilääkkeiden hyväksymiseen tarvittavien sääntelymenettelyiden kehittämisessä: Euroopan lääkevirasto (EMA) hyväksyi ensimmäisen biosimilaarilääkkeen vuonna 2006, kun taas Yhdysvaltain lääke- ja elintarvikevirasto (FDA) teki niin ensimmäisen kerran vasta vuonna 2015. On kuitenkin selviä merkkejä siitä, että Eurooppa on menettämässä kilpailullista etulyöntiasemaansa, kun sen kauppakumppanit kurovat eroa umpeen. Sen vuoksi EU:n on tarpeen palauttaa kiireesti EU:ssa toimivien rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden valmistajien kilpailukyky. Toimettomuus tai aloitteen teon lykkääminen heikentäisi EU:n teollisuutta entisestään ja voisi murentaa EU:n pioneeriaseman ja kilpailuedun etenkin biosimilaarisektorilla. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Sisämarkkinastrategian mukaisesti on tarpeen toteuttaa lisäsuojatodistukseen liittyvien tiettyjen näkökohtien kohdennettu tarkistus, jolla pyritään ratkaisemaan seuraavat ongelmat: |
| --- | --- |

2.15

| 2.15.1 | Vientimarkkinoiden menettäminen maissa, joissa suoja ei ole voimassa. |
| --- | --- |

2.15.1

| 2.15.2 | EU:ssa toimivien rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden valmistajien pääsy jäsenvaltioiden markkinoille heti ensimmäisenä päivänä. Pääsy pyritään varmistamaan ottamalla EU:n lisäsuojatodistusta koskevassa lainsäädännössä käyttöön lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskeva poikkeus, joka mahdollistaa rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden valmistuksen EU:n alueella lisäsuojatodistuksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

2.15.2

| 2.15.3 | Nykyisen lisäsuojatodistusjärjestelmän epäyhtenäisestä täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa johtuva hajanaisuus, joka voidaan ratkaista tulevan yhtenäispatentin yhteydessä ja sen jälkeen mahdollisesti luotavalla yhtenäisellä lisäsuojatodistuksella. |
| --- | --- |

2.15.3

| 2.15.4 | Tutkimusta koskevan ”Bolar-poikkeuksen” epäyhtenäinen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

2.15.4

3.   Yleistä

| 3.1 | Mitä uudelta asetukselta voidaan odottaa? |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Se voi vahvistaa ja säilyttää valmistuskapasiteettia ja osaamista EU:ssa ja siten vähentää tarpeetonta tuotannon siirtoa tai ulkoistamista. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Sillä vahvistetaan lääkkeiden saatavuutta EU:n alueen potilaiden kannalta monipuolistamalla toimituslähteiden maantieteellistä pohjaa ja vahvistamalla siten sisäistä tuotantoa. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Se auttaa poistamaan rinnakkais- ja biosimilaarilääkealan yritysten perustamista EU:ssa haittaavia esteitä erityisesti ajatellen pk-yrityksiä, joille esteistä selviytyminen on työläämpää ja joilla voi olla vaikeuksia, jos ne joutuvat kohtaamaan kilpailua EU:n ulkopuolelta. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Koska vientiin tarkoitettua valmistuskapasiteettia voidaan ennen todistuksen voimassaolon päättymistä käyttää siihen, että valmistaudutaan toimittamaan tuotteita EU:n markkinoille heti ensimmäisestä päivästä lähtien todistuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, asetuksen odotetaan myös jossain määrin lisäävän lääkkeiden saatavuutta unionissa, koska sen ansiosta rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeet voivat tulla markkinoille nopeammin todistuksen voimassaolon päätyttyä. Asetuksella varmistetaan näin ollen, että entistä laajempi valikoima edullisia lääkkeitä on saatavilla sen jälkeen, kun patentin ja lisäsuojatodistuksen suoja-aika on päättynyt. Tällä odotetaan olevan positiivisia vaikutuksia kansallisiin terveydenhuollon määrärahoihin. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Ehdotuksen ansiosta EU:n alueen potilaiden lääkkeiden saatavuus paranee jossain määrin erityisesti niissä jäsenvaltioissa, missä joidenkin alkuperäislääkkeiden (esimerkiksi eräiden biologisten lääkkeiden) saatavuus on heikkoa, luomalla olosuhteet, joissa rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeet voivat tulla unionin markkinoille nopeammin todistusten voimassaolon päättymisen jälkeen. Se myös lisää monipuolisuutta EU:ssa saatavilla olevien lääkkeiden maantieteellisen alkuperän suhteen ja vahvistaa näin ollen toimitusketjua ja toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

3.1.5

4.   Erityistä

| 4.1 | Euroopan komissio voisi etsiä keinon käyttää EU-varoja siihen, että tuetaan vientiin tarkoitetun valmistuskapasiteetin rakentamista jäsenvaltioissa lisäsuojatodistuksen voimassaoloaikana. Tämä voisi tiettyjen tuotteiden osalta mahdollistaa tuotannon mittakaavan nopeamman laajentamisen, jotta tuotteita voidaan saattaa EU:n markkinoille heti ensimmäisestä päivästä alkaen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio voisi tukea asiasta kiinnostuneiden kansalaisjärjestöjen toimia indikaattoreiden kehittämiseksi uusien lisäsuojatodistusten seurantaa ja arviointia varten EU:ssa tuotettujen rinnakkais- ja biosimilaarilääkkeiden EU-markkinaosuuden tulevaa kehitystä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.2

Bryssel 20. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2018) 240 final, s. 29.

1

(2)  SWD(2018) 242 final.

2

(3)  Direktiivit 2001/83/EY ja 2001/82/EY.

3

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/104

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja oikaisemisesta”

(COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD))

(2018/C 440/17)

| Esittelijä: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 28.5.2018
  neuvosto, 1.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 4.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 190/2/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 28.5.2018

neuvosto, 1.6.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava erityisjaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

4.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

190/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 167/2013 (1) muuttamisesta ja oikaisemisesta. Ehdotus noudattaa sidosryhmiltä ja jäsenvaltioilta ensimmäisen täytäntöönpanokauden aikana saatua palautetta, ja sen vuoksi sitä olisi tuettava. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Koska tyyppihyväksyntämenettelyn osia on jatkuvasti tarpeen mukauttaa, komitea kannattaa komissiolle myönnetyn tarvittavien delegoitujen säädösten antamista koskevan valtuutuksen pidentämistä vielä viidellä vuodella. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen komission vahvaan sitoumukseen kuulla eri sidosryhmiä ja työmarkkinaosapuolia kaikista tähän alaan liittyvistä aloitteista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK antaa tunnustusta komission työlle kansainvälisellä tasolla. Delegoiduilla säädöksillä käyttöön otetut uudet standardit määritellään tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten valmisteluelinten, kuten YK:n Euroopan talouskomission UNECEn ja OECD:n aihekohtaisten työryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.4

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Komission ehdotuksessa saatetaan asetus (EU) N:o 167/2013 teknisen kehityksen tasalle siten, että tiettyjä vaatimuksia päivitetään ja eräät virheelliset sanamuodot korjataan. Taustalla on sidosryhmiltä ja jäsenvaltioilta ensimmäisen täytäntöönpanokauden aikana saatu palaute. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tarkemmin sanottuna ehdotetussa säädöksessä selvennetään kahden traktoriluokan määritelmää ja korjataan tiettyjä asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen kannalta tärkeitä termejä, jotta niissä ei ole tulkinnanvaraa, sekä viittauksia kumottuun säädökseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Asetuksessa (EU) N:o 167/2013 komissiolle annetaan valtuudet vahvistaa yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, testausmenetelmät ja raja-arvot neljässä delegoidussa säädöksessä, joiden aiheina ovat i) työturvallisuus (ajoneuvojen rakennetta koskevat vaatimukset), ii) toimintaturvallisuus, iii) jarrut sekä iv) ympäristö- ja käyttövoimaominaisuudet. Kyseisten valtuuksien määräaika päättyi jo 21. maaliskuuta 2018. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nyt esitetyssä ehdotuksessa jatketaan viidellä vuodella komission toimivaltaa antaa delegoituja säädöksiä ja säädetään mahdollisuudesta pidentää kyseistä aikaa ilman eri toimenpiteitä, ellei neuvosto tai Euroopan parlamentti sitä nimenomaisesti vastusta. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi asetuksen (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja oikaisemisesta. Se vastaa sidosryhmien ja jäsenvaltioiden esiin tuomiin huolenaiheisiin, ja tiettyjen vaatimusten päivittämisen ja eräiden virheellisten sanamuotojen korjaamisen ansiosta se parantaa lainsäädännön sovellettavuutta ja selkeyttä. Tämä hyödyttää luonnollisesti kaikkia osapuolia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea on periaatteessa samaa mieltä ehdotuksesta pidentää vielä viidellä vuodella komissiolle annettua valtuutusta antaa delegoituja säädöksiä ja on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo aiheelliseksi jatkaa säädösvallan siirtoa määrätyn kauden, joka voidaan uusia, elleivät neuvosto ja parlamentti vastusta tätä. Tämä on komitean toistuvasti esittämän toiveen mukaista (2). |
| --- | --- |

3.2

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL L 60, 2.3.2013, s. 1; EUVL C 54, 19.2.2011, s. 42.

1

(2)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 67

2

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027”

(COM(2018) 321 final)

”Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta”

(COM(2018) 322 final/2–2018/0166 (APP))

”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä”

(COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS))

”Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmään ja kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöön asettamisessa noudatettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä”

(COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE))

”Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä”

(COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP))

”Ehdotus neuvoston asetukseksi arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta”

(COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE))

(2018/C 440/18)

| Esittelijä: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Javier DOZ ORRIT

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.6.2018
  Euroopan unionin neuvosto, 25.7.2018 ja 5.9.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava eritysjaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 7.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 140/3/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.6.2018

Euroopan unionin neuvosto, 25.7.2018 ja 5.9.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava eritysjaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

7.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

140/3/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että ohjelmilla, joihin komissio ehdottaa suurimpia menolisäyksiä vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä, on korkea eurooppalainen lisäarvo. Komitea pitää kuitenkin kyseenalaisena sitä, että näiden lisäysten vuoksi on tehty mittavia leikkauksia koheesiopolitiikkaan (-10 %) ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan (-15 %), jotta EU:n talousarviota saadaan pienennettyä siten, ettei se vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä enää ole tämänhetkisten talousarvioiden tapaan 1,16 prosenttia vaan vain 1,11 prosenttia EU27:n bruttokansantulosta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:lla on ratkaistavanaan suuria haasteita, joihin kuuluvat kriisin kielteisten sosiaalisten ja poliittisten seurausten korjaaminen sekä geopoliittisesta epävakaudesta ja taloudellisesta nationalismista johtuvat ulkoiset riskit. Sen tulisi pyrkiä hyödyntämään huomattavaa taloudellista ja poliittista potentiaaliaan sellaisen edistyksellisen ja kasvuun tähtäävän talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan ajamiseen, jolla turvataan kasvun hyötyjen tasapuolinen jakautuminen, ilmastonmuutoksen kiireelliseen torjuntaan, kestäväpohjaiseen Eurooppaan johtavan siirtymän rahoittamiseen (EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artiklan puitteissa) sekä tekoälyn, digitalisaation ja teollisuus 4.0:n tarjoamien tilaisuuksien hyödyntämiseen. Kaikkeen tähän tarvitaan suurempia määrärahoja. ETSK yhtyy Euroopan parlamentin kantaan (1) ja ehdottaa, että meno- ja tulotasoksi vahvistetaan 1,3 prosenttia bruttokansantulosta. Ehdotettu maksusitoumusmäärärahojen taso, 1,11 prosenttia EU:n BKTL:sta, on liian alhainen, jotta EU:n poliittiset tavoitteet voitaisiin toteuttaa uskottavasti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kuten EU:n rahoituksen tulevaisuutta käsittelevästä pohdinta-asiakirjasta annetussa ETSK:n lausunnossa (2) on jo todettu, eurooppalaiset tarvitsevat enemmän Eurooppaa (ja paremman Euroopan), jotta EU:n poliittinen kriisi saadaan voitettua. EU:n tämänhetkiset toimivaltuudet ja taloudelliset resurssit ovat etääntyneet yhä kauemmas eurooppalaisten huolenaiheista ja odotuksista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin parannuksiin, jotka koskevat rakennetta, joustavuutta ja kapasiteettia luoda synergiaa, sekä EU:n omista varoista saatavien tulojen prosenttiosuuden kasvattamiseen. Viimeksi mainittu ei kuitenkaan riitä. Vuoden 2020 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa komission ehdotuksessa on sisällytetty tulopuolelle vain osa omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän ehdotuksista ja Euroopan parlamentin ehdotuksista, joissa kannatetaan useampien uusien omien varojen lähteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ymmärtää komission ehdotuksen taustalla olevat syyt mutta vastustaa silti ehdotusta supistaa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahoja kiinteinä hintoina 12 prosenttia ja koheesiorahaston määrärahoja 46 prosenttia nykyisiin määrärahoihin verrattuna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK vastustaa Euroopan sosiaalirahastoa varten (ESR+) ehdotettujen maksusitoumusmäärärahojen supistamista reaalimääräisesti 6 prosenttia, etenkin kun otetaan huomioon hiljattain marraskuussa 2017 annettu toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja asetettu tavoite luoda laadukkaita työpaikkoja. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin rahoittamisesta annetun äskettäisen lausuntonsa (3) mukaisesti ETSK olisi odottanut, että sosiaalisen pilarin periaatteita ja sen täytäntöönpanon välttämättömyyttä etenkin työllisyysalalla olisi pidetty yhtenä ohjenuorista ehdotettaessa seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen jakosuunnitelmaa. Olisi perustettava erityinen ohjelma, jolla jäsenvaltioita autetaan panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista annettu Göteborgin julistus, jotta voidaan tukea jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä jatkaa uudistuksia laadukkaiden työpaikkojen luomisen edistämiseksi kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että koheesiopolitiikan määrärahat (EAKR, koheesiorahasto ja sosiaalirahasto yhteenlaskettuina) tulee säilyttää monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 kiinteinä hintoina vähintään samalla tasolla kuin nykyisessä rahoituskehyksessä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission mainintoihin keskeisistä strategisista investoinneista, jotka ovat avainasemassa turvaamassa Euroopan tulevaa vaurautta ja johtoasemaa maailmanlaajuisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. ETSK on kuitenkin vahvasti sitä mieltä, että kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti Agenda 2030 olisi pitänyt tuoda näkyvämmin esille, sillä Agenda 2030 muodostaa kiistatta EU:n toiminnan kaikenkattavat strategiapuitteet tulevina vuosina. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitea panee merkille, että ympäristö- ja ilmastotoimiin suunnattuja maksusitoumusmäärärahoja on korotettu huomattavasti (+ 46 %). Komitea, joka kannattaa vuoteen 2030 ulottuvaa YK:n kestävän kehityksen ohjelmaa ja tukee EU:n tavoitteita edistää siirtymistä vähähiiliseen talouteen vuoteen 2050 mennessä, toteaa kuitenkin myös, ettei määrärahaosuus, joka käytetään siirtymiseen kohti kestävää kehitystä ja ilmastonmuutoksen torjumiseen, ole riittävän kunnianhimoinen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK pitää investointien vakautusjärjestelyn perustamista EU:n talousarvioon maakohtaisista häiriöistä kärsivien euroalueen jäsenmaiden varalle oikeansuuntaisena askeleena mutta katsoo, että kaavaillut maksusitoumusmäärärahat niin lainatakuisiin kuin mainittujen lainojen korkotukeen ovat aivan liian pienet siihen, että niillä olisi ratkaiseva vaikutus kriisitilanteessa. Tämä ainoa ja rajallinen euroalueen mahdollisen talousarvion ohjelma ei sisälly mihinkään vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä mainituista talous- ja rahaliiton uudistusstrategioista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää kyseenalaisina yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) maksusitoumusmäärärahoihin ehdotettuja leikkauksia (–15 % reaalimääräisesti EU27:ssä, Euroopan kehitysrahasto mukaan luettuna, rahoituskehyksen 2014–2020 ja rahoituskehyksen 2021–2027 välillä). Leikkaukset estävät kestäväpohjaisen maaseudun kehittämismallin täytäntöönpanon, joka on YMP:n uusimman uudistuksen yleistavoite, sekä ruoan ja maanviljelyn tulevaisuudesta hiljattain annettuun komission tiedonantoon sisältyvien muiden tavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen uusien omien varojen korista. Komitea katsoo kuitenkin, että näiden ehdotusten tuloksena tuskin saadaan luotua riittävän riippumatonta, avointa ja oikeudenmukaista omien varojen järjestelmää. ETSK kannattaa silti tavoitetta toteuttaa nopeasti johdonmukainen järjestelmäuudistus, jotta voidaan korottaa omista varoista saatavien tulojen osuutta ja varmistaa, että tulonkeruumenetelmät täydentävät ja tukevat EU:n poliittisia tavoitteita. Uudistuksessa tulisi ottaa huomioon omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän ja Euroopan parlamentin suositukset. Komitea kehottaa EU:n toimielimiä huomiomaan, että kaikkien näiden omien varojen ottaminen käyttöön vuosina 2021–2027 on monimutkainen tehtävä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kannattaa ehdotusta lopettaa alennusten (tai hyvitysten) myöntäminen maille, joiden rahoitusosuudet EU:n talousarvioon ovat olleet suuria. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kannattaa ehdotusta asettaa EU-varojen saamisen ehdoksi, että jäsenvaltio kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta yhtenä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan mukaisten unionin arvojen peruspilarina, ja katsoo, että ehtoa tulisi laajentaa kattamaan myös muut EU:n perussopimuksissa vahvistetut oikeusvaltioon liittyvät periaatteet. Komitea pyytääkin komissiota ja Euroopan parlamenttia tutkimaan tätä mahdollisuutta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Komitea on tyytyväinen InvestEU-takuun kautta tarjottavaan investointitukeen ja suunnitelmaan osallistaa muita kumppaneita, kuten kansallisia kehityspankkeja ja -instituutioita tai kansainvälisiä rahoituslaitoksia (esim. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD), mutta pitää valitettavana sitä, että määrärahojen taso riittää vain turvaamaan EIP:n (4) lainanannon jatkumisen entisentasoisena eikä siinä oteta huomioon EU:n mittavaa investointivajetta. Komitea kehottaa myös tekemään muutoksia InvestEU-ohjelman toimintaan, jotta jatkossa ohjataan suhteellisesti enemmän varoja alimman tulotason maihin. EU:n ohjelmien selkeänä tavoitteena tulisi olla lähentymisen edistäminen eikä erojen kasvattaminen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Komitea on huolissaan siitä, että tukea eniten tarvitsevien EU:n jäsenvaltioiden on vaikea saada tarvittavaa rahoitusta vakaus- ja kasvusopimuksen ehtojen ja muiden makrotaloudellisten ehtojen sekä koheesiopoliittisten rahastojen yhteisrahoitusvaatimusten tiukan tulkitsemisen vuoksi. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Komitea pitää tervetulleena ehdotusta lisätä huomattavasti digitaalitalouteen ja -yhteiskuntaan kohdistuvien tutkimus- ja kehittämisohjelmien rahoitusta ja korostaa tarvetta laatia huolellisesti määritelty strategia, jonka avulla yhdistetään toisiinsa innovointi ja kestäväpohjainen eurooppalainen teollisuuspolitiikka, joka pohjautuu laadukkaisiin työpaikkoihin. Tätä varten tulee muun muassa helpottaa yhteistyötä akateemisen tutkimuksen, teollisuuden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin muutoksiin, jotka liittyvät otsakkeisiin Muuttoliike ja rajaturvallisuus ja Naapurialueet ja muu maailma kuuluvien ohjelmien määrärahojen merkittäviin reaalimääräisiin korotuksiin. On välttämätöntä ryhtyä soveltamaan yhteistä turvapaikkapolitiikkaa, joka perustuu kansainvälisen oikeuden noudattamiseen sekä solidaarisuuteen pakolaisia kohtaan ja valtioiden välillä. EU:n muuttoliikepolitiikan luominen on myös kiireellinen tavoite. ETSK painottaa, että näihin kysymyksiin on kiinnitettävä ensisijaista huomiota monivuotisen rahoituskehyksen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Komitea toistaa, että EU-ohjausjakson tulisi ohjata keskeisesti EU:n talousarvioiden toteuttamista ja että samalla tulisi hyödyntää mahdollisimman laajasti uuden monivuotisen rahoituskehyksen joustavuutta. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan tiiviimpi osallistuminen EU-ohjausjaksoon on tarpeen, jotta ohjausjakson suuntaviivojen täytäntöönpano olisi tehokkaampaa ja demokraattisempaa ja jotta luotaisiin yhteys kansallisen ja eurooppalaisen tason välille. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Komitea kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia ponnistelemaan enemmän vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen valmistelemiseksi, jotta kehys voidaan hyväksyä aikataulusuunnitelman mukaisesti ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja. |
| --- | --- |

1.20

2.   Euroopan komission ehdotus vuosien 2021–2027 monivuotiseksi rahoituskehykseksi

| 2.1 | ETSK:n lausunnossa käsitellään Euroopan komission 2. toukokuuta 2018 esittämää pakettia. Siihen sisältyy tiedonanto monivuotisesta rahoituskehyksestä (5), neljä ehdotusta neuvoston asetuksiksi (6) ja ehdotus neuvoston päätökseksi omien varojen järjestelmästä (7). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääräksi ehdotetaan 1 135 miljardia euroa vuosiksi 2021–2027 (vuoden 2018 hintoina ja mukaan lukien Euroopan kehitysrahasto EKR) eli 1,11 prosenttia BKTL:sta, kun se vuosina 2014–2020 oli 1 082 miljardia euroa (ilman Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuutta) eli 1,16 prosenttia BKTL:sta (ilman Yhdistynyttä kuningaskuntaa). Ehdotus saman jakson maksumäärärahojen enimmäismääräksi on 1 105 miljardia euroa (vuoden 2018 hintoina ja mukaan lukien EKR) eli 1,08 prosenttia BKTL:sta, kun se aiemmin oli 1 045 miljardia euroa eli 0,98 prosenttia BKTL:sta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotettuja muutoksia ovat muun muassa merkittävät reaalimääräiset korotukset vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen (EU27 ja EKR) verrattuna ohjelmille, jotka kuuluvat otsakkeisiin Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous (+ 43 % eli määrärahat 166,3 miljardia euroa, mikä on 14,7 % kokonaistalousarviosta; summasta 13,1 miljardia euroa osoitetaan InvestEU-ohjelmaan), Muuttoliike ja rajaturvallisuus (+ 210 % eli määrärahat 30,8 miljardia euroa, mikä on 2,72 % kokonaistalousarviosta) ja Naapurialueet ja muu maailma (+ 14 % eli määrärahat 108,9 miljardia euroa, mikä on 9,6 % kokonaistalousarviosta). Mittavia reaalimääräisiä vähennyksiä tehdään kuitenkin otsakkeisiin Yhteenkuuluvuus ja arvot (-12 % eli määrärahat 242,2 miljardia euroa aluekehitys- ja koheesiopoliittisessa klusterissa ja - 10 % eli määrärahat 330,6 miljardia euroa koheesiopolitiikassa) sekä Luonnonvarat ja ympäristö (-16 % eli määrärahat 336,6 miljardia euroa, mikä on 29,7 % kokonaistalousarviosta), ennen kaikkea koheesiopolitiikkaan (-10 %) ja YMP:hen (-15 %). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tulopuolella paketti sisältää ehdotuksia uusiksi osa-alueiksi, jotka lisättäisiin unionin omien varojen järjestelmään, ja ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään, että jäsenvaltioilta vuosittain kerättävien omien varojen enimmäismäärä nostetaan maksumäärärahojen osalta 1,29 prosenttiin suhteessa BKTL:oon ja maksusitoumusmäärärahojen osalta 1,35 prosenttiin suhteessa BTKL:oon, jotta voidaan täyttää Euroopan kehitysrahaston sisällyttämisestä ja uusien painopisteiden rahoittamisesta johtuvat suuremmat rahoitustarpeet, kun samalla säilytetään riittävästi liikkumavaraa taloudellisten velvoitteiden noudattamista varten. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ehdotetun korotuksen lisäksi komissio ehdottaa muutoksia EU:n rahoituksen rakenteeseen. Perinteisten omien varojen osuus laskee hieman 15,8 prosentista 15 prosenttiin ja jäsenvaltioiden rahoitusosuudet 83 prosentista 72 prosenttiin sen ansiosta, että BKTL-perusteisia rahoitusosuuksia alennetaan 71 prosentista 58 prosenttiin. Alv-perusteisten omien varojen kannon uudistus korottanee niiden osuutta 11,9 prosentista 14 prosenttiin. Tarkoituksena on ottaa käyttöön uusia omia varoja, joihin kuuluvat päästökauppajärjestelmästä osoitettava rahoitusosuus, yhteinen yhdistetty yhteisöveropohja (kunhan se saadaan asteittain käyttöön) sekä kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrän perusteella laskettava kansallinen rahoitusosuus. Näiden uusien varojen osuus EU:n kokonaistalousarviosta voisi olla 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio ehdottaa, että saadakseen koheesiopolitiikan varoja jäsenvaltioiden tulee noudattaa tiettyjä makrotaloudellisia ehtoja, toteuttaa rakenneuudistuksia ja noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tuen saaminen uudesta investointien vakautusjärjestelystä edellyttää, että viimeksi mainitut ehdot ovat täyttyneet aiempina vuosina. Lisäksi komissio ehdottaa, että koheesiopolitiikan ja YMP:n määrärahoihin ehdotettujen merkittävien supistusten vastapainoksi olisi nostettava jäsenvaltioiden hankkeisiin myöntämän yhteisrahoituksen prosenttiosuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Asetusehdotuksella, jonka aiheena on unionin talousarvion suojaaminen tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuu laajamittaisia puutteita, on tarkoitus rangaista jäsenvaltioita toimista, jotka vaikuttavat tai saattavat vaikuttaa haitallisesti moitteettoman varainhoidon periaatteisiin tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen erityisesti, kun oikeuslaitoksen riippumattomuutta horjutetaan. Seuraamukset voivat johtaa kyseisille jäsenvaltioille suunnattujen EU:n maksujen ja rahoitussitoumusten alentamiseen ja keskeyttämiseen. Seuraamuksista päätetään komission esityksestä, jonka neuvosto voi hylätä määräenemmistöllä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

Poliittinen tilanne ja yleiset tavoitteet

| 3.1 | Kun otetaan huomioon ulkoiset ja sisäiset haasteet ja riskit, joihin EU:n tulee vastata seuraavien kymmenen vuoden aikana, EU tarvitsee selkeän poliittisen strategian ja vahvan talousarvion. ETSK ehdottaakin, kuten sen aiemmin antamassa lausunnossa ”Pohdinta-asiakirja EU:n rahoituksen tulevaisuudesta” (8) ja Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (9) todetaan, että maksusitoumusmäärärahat nostettaisiin jaksolla 2021–2027 1,3 prosenttiin suhteessa BKTL:oon. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Finanssi- ja talouskriisi ja Euroopan päättäjien yritykset saada se hallintaan ovat jättäneet moniin Euroopan maihin jälkensä: näitä ovat kilpailukyvyn heikkeneminen, talouden taantuminen, köyhyys, epätasa-arvo, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden murtuminen ja myös erot maiden välillä. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kansalaisten epäluottamus kansallisia ja EU-tason demokraattisia instituutioita kohtaan on mahdollistanut sellaisten poliittisten liikkeiden nousun, jotka kyseenalaistavat EU:n demokraattiset arvot ja periaatteet. Tällaisia poliittisia liikkeitä kuuluu nykyisin muutamien EU:n jäsenvaltioiden hallituksiin (ja niitä todennäköisesti pääsee hallituksiin lähitulevaisuudessa), ja ne ovat olleet vaikuttamassa brexit-kansanäänestyksen tulokseen. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Euroopan unionin naapurialueilla ilmeneviä vakavia ongelmia ovat muun muassa epädemokraattisten tai autoritääristen hallitusten yleistyminen, Syyrian sota ja sen alueelliset ja maailmanlaajuiset seuraukset, suuri poliittinen epävakaus ja aseelliset konfliktit Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa ja Sahelin alueella sekä Afrikan väestöpaine ja sen aiheuttama muuttoliike Eurooppaan. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Yksi näiden tekijöiden vaikutuksista on pakolaisten ja muuttajien tulo Eurooppaan Välimeren kautta. On välttämätöntä ryhtyä soveltamaan yhteistä turvapaikkapolitiikkaa, joka perustuu kansainvälisen oikeuden noudattamiseen sekä solidaarisuuteen pakolaisia kohtaan ja valtioiden välillä. EU:n muuttoliikepolitiikan luominen on myös kiireellinen tavoite. Näihin kysymyksiin sekä kehitysyhteistyön kehittämiseen tehokkaammin erityisesti Afrikan maiden kanssa tulee kiinnittää erityishuomiota monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027. Tämä otetaan laajasti huomioon komission ehdotuksessa, joskin painopiste on turvallisuusnäkökohdissa. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Yhdysvaltojen nykyisen hallituksen tekemät päätökset ja erittäin tärkeiden kansainvälisten sopimusten yksipuolinen purkaminen pahentavat yleistä geopoliittista epävakautta ja ovat ristiriidassa monien EU:n toimintalinjausten kanssa muun muassa kauppapolitiikassa, ympäristöpolitiikassa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa, naapuruuspolitiikassa sekä rauhan edistämisessä ja ydinaseiden kieltämisessä, monenvälisissä kansainvälisissä suhteissa ja tuessa Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmälle. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Euroopan tulee torjua nämä riskit hyödyntämällä valmiutensa parhaalla mahdollisella tavalla ja kehittämällä tutkimukseen, innovointiin ja teknologian kehittämiseen liittyvää potentiaaliaan, inhimillistä pääomaansa, yritystensä ja taloutensa kilpailukykyä ja vientikapasiteettiaan. Sen tulisi myös panna täytäntöön demokraattiset arvonsa mahdollisimman laajasti ja konkreettisesti niin EU:ssa kuin suhteissaan muuhun maailmaan ja noudattaa tinkimättä oikeusvaltioperiaatteita ja arvoja, jotka ovat ominaisia oikeudenmukaisille, tasa-arvoisille ja yhteisvastuullisille yhteiskunnille, sekä ajaa rauhaa ja monenvälisyyttä kansainvälisissä suhteissa. Myös kaikkeen tähän tarvitaan vahvaa EU:n talousarviota. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Komissio ja Euroopan parlamentti ovat esittäneet EU:n ja EMU:n uudistamiseksi ehdotuksia, joissa vähemmässä tai suuremmassa määrin kannatetaan tiiviimpää yhdentymistä. Prosessin lopputulos on epävarma. Sisämarkkinat eivät ole vielä valmiit, ja tämä yhdistettynä innovoinnin hidastumiseen ja kasvavaan osaamisen kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaan vaarantaa Euroopan kilpailukyvyn. Eurooppa-neuvosto hyväksyi Göteborgissa julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista. Kaikkien näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää merkittävää taloudellista sitoutumista EU:lta ja sen jäsenvaltioilta sekä poliittista sitoutumista käytettävissä olevien varojen tosiasialliseen ja tehokkaaseen investoimiseen. Onnistuminen edellyttää työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan aktiivista osallistumista päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Suurin taloudellinen riski Euroopan taloudelle on investointivaje ja jääminen jälkeen maailman kärjestä innovointitoiminnassa ja innovaatioiden markkinoille saattamisessa. Investointiaste suhteessa BKT:hen on kaukana kriisiä edeltäneestä tasosta. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Investointien edistäminen kestäväpohjaisten, laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi, tuottavuuden parantamiseksi ja talouden ja yritysten modernisoimiseksi, teollisuuden ja innovointien vauhdittamiseksi, jäsenvaltioiden lähentämiseksi, yhteiskunnan viherryttämiseksi ja digitalisoimiseksi, sosiaalisen pilarin kehittämiseksi, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi ja köyhyyden poistamiseksi, Pariisin sopimusten tavoitteiden ja sitoumusten sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden täyttämiseksi: näiden tulisi olla tärkeimpiä tavoitteita, jotta saadaan luotua eurooppalainen kestävän kehityksen malli. Tätä varten tarvitaan vuosiksi 2021–2027 vahva talousarvio ja räätälöityjä ohjelmia, jotka tuottavat mahdollisimman paljon eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | ETSK katsoo ottaen huomioon nämä ja muut näkökohdat, että EU tarvitsee kunnianhimoisia talousarvioita, joita käytetään välineinä sellaisen politiikan toteuttamisessa, jolla kehitetään selkeää strategiaa unionin vahvistamiseksi, yhdentymisen ja demokratian lisäämiseksi, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vahvistamiseksi niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella, yritysten auttamiseksi paremmin ympäristöön liittyvien ja digitaalisten haasteiden ratkaisemisessa, sosiaalisen ulottuvuuden lujittamiseksi ja maaseutuyhteisöjen tukemiseksi. Vain tällä tavalla EU voi hillitä sisäisiä hajottavia voimia ja saada ne kuriin sekä ratkaista ulkoiset geopoliittiset haasteet. |
| --- | --- |

3.1.10

Uuden monivuotisen rahoituskehyksen menopuoli

| 3.2 | Komission ehdotuksessa keskitytään kuitenkin liiaksi nykytilanteen säilyttämiseen ja sopeudutaan epäsuhtaan, joka vallitsee EU:n edessä olevien uusien haasteiden luonteen ja laajuuden ja EU:n tavoitteiden sekä toisaalta niiden saavuttamiseen käytettävissä olevien resurssien välillä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan EU:n tulee edistää kestävää kasvua ympäristöä kunnioittaen. Ilmastohaaste on nyt nostettu kiireellisimmäksi painopisteeksi, myös ETSK:ssa, ja sen tulee muodostaa yleinen toimintakehys viranomaisten lisäksi myös talouden toimijoille, työntekijöille ja kansalaisille. Tästä lähtökohdasta on suunniteltava ja ennen kaikkea rahoitettava laaja taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen siirtymä (10). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää tervetulleena talousarvion rakenteeseen tehtyjä muutoksia eli otsakkeiden uudelleenjärjestelyä ja ohjelmien tiivistämistä sekä joustomekanismien tehostamista siten, että monivuotinen rahoituskehys on mukautumiskykyisempi mutta sen vakaus turvataan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK ymmärtää komission ehdotuksen taustalla olevat syyt mutta vastustaa silti ehdotusta supistaa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahoja kiinteinä hintoina 12 prosenttia ja koheesiorahaston määrärahoja 46 prosenttia nykyisiin määrärahoihin verrattuna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | On olemassa näyttöä siitä, että erot tulotasossa henkeä kohti ovat kriisin vaikutuksesta kasvaneet uudelleen erityisesti pohjoisen ja etelän välillä (11). Vaikka ”vähemmän kehittyneillä alueilla” (BKT asukasta kohden alle 75 % EU:n keskiarvosta) asuvan EU27:n väestön osuus on laskenut vuodesta 2010, ”siirtymäalueilla” (BKT asukasta kohden 75–90 % EU:n keskiarvosta) asuvan EU27:n väestön osuus on kasvanut. Tämä johtuu kuitenkin osittain siitä, että ”kehittyneillä” alueilla asuvan EU27:n väestön osuus on pienentynyt kriisin seurauksena (12). Tapahtunut lähentyminen ei siten ole ainoastaan ylöspäin suuntautuvaa tulotason lähentymistä. Tarvitaan enemmän julkisia investointeja terveyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen osallisuuteen erityisesti paikallis- ja aluetasolla, ja niiden mahdollistamiseksi olisi sovellettava kultaista sääntöä, jota komitea on suositellut monissa viimeaikaisissa lausunnoissaan: investointimenoja ja etenkään pitkän aikavälin kestävää kasvua edistäviä investointimenoja ei oteta huomioon laskettaessa vakaus- ja kasvusopimuksen alijäämätavoitteiden noudattamista, sillä sopimus auttaa tällöinkin turvaamaan julkisen talouden kestävän pohjan pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Tässä yhteydessä ETSK huomauttaa, että taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet vaihtelevat huomattavasti alueiden välillä ja että erot ovat kasvaneet viime vuosina myös suhteellisesti varakkaammissa maissa. Koheesiopolitiikassa tulisi ottaa tämä huomioon ottamalla käyttöön asukaskohtaisen BKT:n lisäksi uusia vaihtoehtoisia sosiaalisia indikaattoreita, kuten työllisyys ja kohderyhmien toimeliaisuusaste, sekä köyhyyden ja sosiaalisen osallisuuden mittareita. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | ETSK vastustaa ehdotettuja reaalimääräisiä leikkauksia Euroopan sosiaalirahasto+:n maksusitoumusmäärärahoihin (-6 % reaalimääräisesti vuosina 2021–2027 verrattuna vuosiin 2014–2020). Reaalimääräinen supistus on vieläkin suurempi, sillä nuorisotakuu sisällytetään ESR+:aan. Rahaston tulisi säilyä reaalimääräisesti vähintään samantasoisena kuin vuonna 2020, sillä se tarjoaa keskeiset taloudelliset keinot, joilla EU voi tukea Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamista ja edistää näin ratkaisevasti EU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamista ja sosiaalinormien ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä. Yhteisrahoituksen kansallisia vähimmäisosuuksia ei pitäisi nostaa, sillä tällöin osa jäsenvaltioista ei pystyisi investoimaan joillekin alueille ja menetettäisiin eurooppalaisen lisäarvon mahdollisuudet. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttaminen voi myös parantaa euroalueen jäsenvaltioiden selviytymiskykyä ja siten EMU:n toimintaa. Työmarkkinaosapuolten yhteiset toimet Euroopan, valtioiden ja alueiden tasolla ovat sitä varten välttämättömiä. ETSK pitääkin valitettavana, ettei näitä mainita erikseen asetusluonnoksessa toisin kuin nykyisellä ohjelmakaudella, ja pyytää komissiota palauttamaan kyseisen säännöksen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että koheesiopolitiikan määrärahat (EAKR, koheesiorahasto ja sosiaalirahasto yhteenlaskettuina) tulee säilyttää monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 kiinteinä hintoina vähintään samalla tasolla kuin nykyisessä rahoituskehyksessä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kuten lausunnossa ”Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuus” (13) on todettu, ETSK katsoo, että on tarpeen tehdä uusi YMP:n uudistus, jossa säilytetään kaksi pilaria mutta suunnataan ne uudelleen kanavoimalla suora tuki paljon suuremmassa määrin peltokasvien viljelijöille ja karjankasvattajille, pienille ja keskisuurille yrityksille ja perhetiloille, ja että maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja varoja tulisi käyttää sellaisen kestäväpohjaisen mallin edistämiseen, jossa otetaan huomioon Pariisin sopimusten sitoumukset ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet. Sosiaalisen infrastruktuurin rahoittaminen maaseutuyhteisöissä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta on ollut hyvin tärkeä osa EU:n aktiivista politiikkaa maaseudun väestökadon torjumiseksi ja on auttanut maaseudun asukkaita, maataloustuottajia sekä pienyrityksiä ja yhteisöjä. Komission ehdottamat merkittävät leikkaukset YMP:hen (-15 %) vaikeuttavat tähän suuntaan etenemistä ja niiden tavoitteiden saavuttamista, joita komissio esitti tiedonannossaan ruoan ja maanviljelyn tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen luoda EU:n talousarvioon euroalueen vakautusjärjestely. Mekanismilla pyritään suojelemaan euroalueen jäsenvaltioiden investointimenoja maakohtaisissa häiriötilanteissa, jotka asettavat valtion talousarvioon kohdistuvia paineita. Tämä on välttämätön uudistus, jotta EMU olisi joustavampi ja jottei luotaisi eriytymiskehitystä jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | Komitea ei kuitenkaan usko, että ehdotettu mekanismi tällaisenaan turvaisi riittävän vakauden kriisin sattuessa. Se mahdollistaisi vain rajalliset peräkkäiset back-to-back-lainat asianomaisille jäsenvaltioille. Ehdotettu 30 miljardin summa ei riitä siihen, että lainaa voitaisiin myöntää samaan aikaan useammalle kuin yhdelle maalle (14). Näiden lainojen korkomaksujen tukeminen enimmillään 600 miljoonalla eurolla vuodessa tarjoaa sekin vain vähäistä helpotusta jäsenvaltioille eikä siten riitä vakauttamaan euroaluetta riittävällä tavalla. Maksusitoumusmäärärahoihin varattu suurempi marginaali, joka edellyttäisi korkeampaa rahoitusosuuksien enimmäismäärää, olisi ensimmäinen askel kohti vahvempaa vakautuskapasiteettia. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | ETSK on huolissaan siitä, että komission ehdotuksissa uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ei käsitellä talous- ja rahaliiton ja sen hallinnon uudistamista ja tämän budjettivaikutuksia, nimenomaan Euroopan valuuttarahaston perustamista ajatellen, eikä kansalaisille suunnattuja palveluja tai etuuksia, kuten työttömyysvakuutusta, joka täydentäisi kansallista työttömyysvakuutusta kriisitilanteessa. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.10 | InvestEU-rahasto pohjautuu aiempaan Euroopan strategisten investointien rahastoon (ESIR), ja sen vuotuinen rahoitusosuus ja arviot sen vaikutuksesta kokonaisinvestointeihin ovat samat. Siihen sisältyy neljä investointien kohdealaa (kestävä infrastruktuuri, tutkimus, innovointi ja digitalisaatio, pienet ja keskisuuret yritykset sekä sosiaaliset investoinnit ja osaaminen), jotka ovat kaikki oikeansuuntaisia. ETSK on erityisen tyytyväinen neljänteen aihealueeseen, sillä se voi helpottaa hankkeiden rahoittamista ratkaisevan tärkeillä aloilla, joita ovat osaaminen, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, sosiaalinen asuminen sekä maahanmuuttajien, pakolaisten ja muita heikommassa asemassa olevien ihmisten osallistaminen. Sitoumus, jonka mukaan EIP ja mahdollisesti muut julkiset pankkilaitokset takaavat lainoja, on tervetullut, mutta se mahdollistaa vain aiempien lainatasojen säilyttämisen, eivätkä eräät suhteellisesti alhaisen asukaskohtaisen tulotason jäsenvaltiot ehkä edelleenkään voi hyödyntää sitä. Tarvitaan enemmän ponnisteluja, jotta EU:n investointivaje saadaan kurottua umpeen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Koheesiopolitiikan tärkein tavoite on edistää ylöspäin suuntautuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä jäsenvaltioiden välillä. Tiukkojen ehtojen asettaminen voi vaikeuttaa koheesiopoliittisten varojen saamista niille jäsenvaltioille ja alueille, jotka tarvitsevat niitä eniten tai joissa tulotaso on alhaisempi tai velkaantuneisuus suurempaa. ETSK totesi vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä antamassaan lausunnossa (15) vastustavansa ”makrotaloudellisten ehtojen asettamista koheesiopoliittisten varojen myöntämiselle”, ja tämä pätee edelleen. ETSK kannattaa kuitenkin koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa EU-ohjausjaksossa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti: niissä kehotetaan lisäämään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista sekä kansallisesti että Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n yhteisrahoitusvaatimukset, joita sovellettiin tiukasti, estivät rahastojen hyödyntämisen tällaista rahoitusta eniten tarvitsevissa maissa äärimmäisen säästöpolitiikan soveltamisen aikana. Ne edistivät näin erojen kasvamista. Edelleenkin ne rajoittavat joidenkin maiden mahdollisuuksia hyötyä rahoituksesta, ja tilanne voi jatkua tulevaisuudessa, jos vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä nostetaan jäsenvaltioiden yhteisrahoituksen prosenttiosuutta. ETSK kehottaa joustavoittamaan yhteisrahoituksen perusteita niin, että kunkin jäsenvaltion talous- ja rahoitustilanne otetaan huomioon. Lisäksi olisi otettava huomioon se, mitä aiemmin tässä luvussa on todettu investointimenoista suhteessa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kun pidetään mielessä kokemukset äärimmäisen säästöpolitiikan aikana vaadituista tai toivotuista rakenneuudistuksista, vaikuttaa loogiselta suhtautua epäilevästi mainittujen uudistusten yleisen toteuttamisen asettamiseen koheesiopoliittisen rahoituksen saamisen ehdoksi. ETSK ei vastusta uudistuksia mutta katsoo, että on olennaisen tärkeää määrittää, millaisia uudistuksia tarkoitetaan. ETSK on useissa lausunnoissaan ja viimeksi euroalueen vuoden 2018 talouspolitiikasta annetussa lausunnossa (16) puolustanut sellaisia rakenneuudistuksia, jotka parantavat tuottavuuden kasvua, työsuhdeturvaa ja sosiaalista suojelua ja samalla edistävät investointeja ja lisäävät keskitettyä sopimista, joka perustuu työmarkkinaosapuolten riippumattomuuteen, sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin lisätä tuntuvasti tutkimus- ja innovointiohjelmiin sekä digitaalitalouden ja -yhteiskunnan kehittämiseen suunnattuja varoja, sillä ne voivat muodostaa perustan tuottavuuden, palkkojen ja elintason pysyvälle ja vahvalle nousulle. Olisi hyvin tärkeää, että olisi käytössä tarkasti määritelty strategia, jonka mukaisesti innovointitoiminta yhdistetään Euroopan teollisuuspolitiikkaan ja josta kaikki jäsenvaltiot ja erityisesti vähemmän kehittyneet valtiot voisivat hyötyä. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on välttämätöntä sellaisen tehokkaan teollisuuspolitiikan laatimiseksi ja soveltamiseksi, jolla on toimivat kytkökset innovointijärjestelmiin. Lisäksi nykytilanteessa tarvitaan vahvaa panostusta tutkimukseen, joka kohdistuu yhteiskuntiin, demokratiaan, kulttuuriin ja sosiaaliseen murrokseen. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | On myös tarpeen mainita 92 prosentin lisäys Erasmus+:n rahoitukseen (määrärahat 26 368 miljoonaa euroa vuosina 2021–2027) eli ohjelmaan, joka on yksi eniten eurooppalaista identiteettiä edistäneistä ohjelmista. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK suhtautuu myönteisesti kansainväliseen yhteistyöhön ja humanitaariseen apuun osoitettujen varojen lisäämiseen mutta on huolissaan siitä, että ulkoisessa toiminnassa kohteina ovat yhä enemmän turvallisuus- ja muuttoliikepaineet – eikä enää pidemmän aikavälin tarpeisiin perustuva, alhaalta ylöspäin suuntautuva maalähtöinen lähestymistapa – ja painopisteiden määrittely tavalla, jossa kaikkein haavoittuvimmat alueet saattavat jäädä ulkopuolelle. ETSK kehottaa sitoutumaan siihen, että tuetaan kumppanimaiden pyrkimyksiä toteuttaa omia suunnitelmiaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.16

Rahoitus ja omat varat uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä

| 3.17 | Komissio ehdottaa uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä muutoksia tapaan, jolla EU:n talousarvio rahoitetaan, mutta muutokset ovat vaatimattomia verrattuna omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän ja Euroopan parlamentin esittämiin ehdotuksiin ja ottaen huomioon välttämättömien menojen rahoitustarpeet. Uudessa ehdotuksessa esitetään siirtymistä vähitellen kohti tilannetta, jossa murretaan unionin riippuvuus jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista ja otetaan suunnaksi taloudellisen omavaraisuuden lisääminen hyvin pienin askelin. Tätä varten ehdotetaan muutamia uusia tulonlähteitä. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvä ehdotus on vaatimaton eikä tarpeeksi kunnianhimoinen, vaikka tarvittaisiin päättäväisiä toimia johdonmukaisen asialistan toteuttamiseksi. Lähtökohdaksi tulisi ottaa korkean tason työryhmän ja Euroopan parlamentin ehdotukset monenlaisista uusista omien varojen lähteistä, jotta tulevalla monivuotisen rahoituskehyksen kaudella siirryttäisiin selkeästi kohti omiin varoihin perustuvaa järjestelmää. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK toistaa – kuten sen aiemmassa lausunnossa EU:n rahoituksen tulevaisuutta käsittelevästä pohdinta-asiakirjasta (17) on todettu – yhtyvänsä Mario Montin johtaman omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän raportissaan Future financing of the EU (18) esittämään analyysiin. On erityisen tärkeää, että vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä uudet tulot muodostuvat pääasiassa riippumattomista, avoimista ja oikeudenmukaisista omista varoista. Ne tulisivat suoraan EU:n talousarvioon kulkematta jäsenvaltioiden kautta mutta eivät lisäisi veropainetta tai rasittaisi vähäosaisimpia kansalaisia ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä nykyistä enempää. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Kuten EU:n rahoituksen tulevaisuutta käsittelevästä pohdinta-asiakirjasta annetussa lausunnossa17 on todettu, osa korkean tason työryhmän raportissa ehdotetuista uusista varoista tuottaisi EU-tason lisäarvoa tulopuolella, jos ne peritään tarkoituksenmukaisimmalla tasolla ja niiden avulla voidaan siten saavuttaa kansallisten rajojen yli ulottuva veropohja ja myös torjua globaaleja ympäristövaikutuksia. Kyse on yritysveroista (yhteinen yhdistetty yhteisöveropohja, CCCTB (19)) ja erityisesti monikansallisten yritysten verotuksesta sekä finanssitransaktio-, polttoaine- ja hiilidioksidipäästöveroista. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Kuten korkean tason työryhmä on todennut, yritysten tuloveroon perustuvien omien varojen etuna on sisämarkkinoiden toimivuuden paraneminen. Yhteinen yhdistetty yhteisöveropohja myös yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa sääntöjä EU:ssa ja vähentää verokilpailusta aiheutuvia haittoja. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Digitaalipalveluihin kohdistuva vero voisi oikein suunniteltuna tuoda eurooppalaista lisäarvoa, sillä verotarkoituksiin käytettävä toimipaikka voi sijaita täysin muualla kuin liiketoimintapaikka, mutta se on tilapäisratkaisu. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Komitea kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan huomioon, että kaikkien näiden omien varojen ottaminen käyttöön vuosina 2021–2027 on monimutkainen tehtävä. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Rahoitusosuudet, jotka liittyvät ympäristönormien korottamiseen ja ilmastonmuutoksen torjumiseen, ovat myös lupaus eurooppalaisesta lisäarvosta ja liittyvät läheisesti EU:n strategiseen tavoitteeseen luoda oma kestävän kehityksen malli. On lisäksi totta, että tasapuolinen kilpailu sisämarkkinoilla voidaan taata vain yhteisin energia- ja ympäristövahinkoveroin. Komissio ehdottaakin rahoitusosuuksia, jotka perustuvat kierrättämättömään muovijätteeseen ja päästökauppajärjestelmään (EU ETS). Tulonlähteitä tulisi luoda muillakin maksuilla, joiden perusteena on ympäristön pilaantuminen tavalla, josta aiheutuu kustannuksia useammalle kuin yhdelle jäsenvaltiolle. Tällaisia esimerkkejä ovat tieliikenteen polttoaineisiin ja lentolippuihin kohdistuvat verot, joita Euroopan parlamentti ja korkean tason työryhmä esittivät, sekä hiiliveron käyttöönotto. Olisi syytä edetä nopeasti kohti näitä uusia tulonlähteitä koskevaa päätöksentekoa ja niiden käyttöönottoa, sillä ne ovat kaikki EU:n laajemman toimintapoliittisen ohjelman mukaisia. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Komissio ehdottaa myös nykyisten alv-perusteisten omien varojen yksinkertaistamista, sillä järjestelmä on nykyisellään monimutkainen eri maissa sovellettavien erilaisten alv-kantojen vuoksi. Yhden yhteisen verokannan käyttöönotto kaikissa jäsenvaltioissa olisi tervetullutta. Nykyisessä ehdotuksessa tulot nousevat hieman. Alv-perusteinen rahoitusosuus säilyy kuitenkin pääosin samanlaisena kuin BKTL-tasoon liittyvä rahoitusosuus, sillä se perustuu yleiseen taloudelliseen toimintaan tietyssä jäsenvaltiossa eikä tiettyihin EU:n poliittisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta mahdollistaa luopumisen asteittain koko hyvitysjärjestelmästä, joka on kehittynyt muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan ja eräiden muiden jäsenvaltioiden maksamien maksujen alentamista varten. Tämä kehitys on tervetullutta, samoin kuin paluu tilanteeseen, jossa 90 prosenttia tullimaksuista osoitetaan EU:n talousarvioon samalla kun jäsenvaltioille aiheutuvien tullimaksujen kantokuluja vähennetään vastaavasti. Pieni lisätulo voitaisiin saada EKP:n voitosta (rahan liikkeeseenlaskusta saatava seigniorage-tulo). Nämä uudet omien varojen muodot ovat kuitenkin kaiken kaikkiaan liian pieniä ja liian epävarmoja, jotta olisi perusteltua toivoa niiden alentavan merkittävästi BKTL-perusteisia rahoitusosuuksia. |
| --- | --- |

3.26

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kannattaa ehdotusta asettaa EU-varojen saamisen ehdoksi, että jäsenvaltio kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta yhtenä perussopimuksen 2 artiklan mukaisten unionin arvojen peruspilarina, kunhan ehdon täytäntöönpano ei aiheuta vahinkoa kansalaisille tai yksittäisille yrityksille, jotka tällä hetkellä hyötyvät EU:n varoista. Koska talousarvio on pääasiallinen kaikkien unionin toimintapolitiikkojen täytäntöönpanon väline, komitea katsoo, että ehtoa tulisi laajentaa koskemaan muitakin EU:n perussopimuksissa vahvistettuja oikeusvaltioon liittyviä periaatteita, ja pyytää komissiota ja Euroopan parlamenttia tutkimaan tätä mahdollisuutta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Joustavuutta tulisi käyttää mahdollisimman laajasti meno-ohjelmien välisten yhteyksien tiivistämiseksi, sillä se hyödyttää sekä toimintapolitiikkoja että rahastoja. Esimerkkejä: YMP ja Horisontti-puiteohjelma (maatalouden teknologinen kehittäminen elintärkeillä maaseutualueilla sekä kestäväpohjainen maatalous); tutkimus, kehitys ja innovointi, yliopistot, Erasmus+ ja muut nuoriso-ohjelmat; investointi- ja koheesiopolitiikka, Euroopan sosiaalirahasto ja uusi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kehittämisohjelma, jota ETSK ehdottaa tässä lausunnossa jäsenvaltioiden lähentymisen edistämiseksi jne. ETSK pitääkin valitettavana ehdotusta muuttaa N+3-sääntö N+2-säännöksi (20) ja kehottaa komissiota harkitsemaan sitä uudelleen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tämänhetkiset arviot Junckerin ohjelman (Euroopan investointiohjelma) täytäntöönpanosta herättävät epäilyjä siitä, saadaanko investointitaso nostettua suunnitelman mukaiseksi, eikä sekään riittäisi supistamaan merkittävästi investointivajetta verrattuna vuotta 2008 edeltäneeseen aikaan. Useat alimpien tulotasojen jäsenvaltiot eivät vieläkään hyödy ohjelmasta riittävästi. Tämän jäsenvaltioiden välisiä eroja kasvattavan suuntauksen muuttamiseksi on otettava käyttöön tarkoituksenmukaisia mekanismeja. Mahdollisuutta yhdistää rahoitusta eri lähteistä, kuten koheesiorahastosta ja InvestEU-rahastosta, tulisi edistää. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen ja eurooppalaisten luottamuksen palauttaminen kulkevat käsi kädessä. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kehittämisellä voitaisiin antaa merkittävä panos näissä molemmissa tarkoituksissa muun muassa antamalla tukea ja ohjausta jäsenvaltioille, jotka toteuttavat uudistuksia luodakseen pysyviä, laadukkaita työpaikkoja, joilla on suuri lisäarvo. ETSK ehdottaa erityisen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvän ohjelman perustamista monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 yhteyteen Göteborgin julistuksen laatineiden jäsenvaltioiden antamien sitoumusten pohjalta. Se rahoitettaisiin Euroopan sosiaalirahasto plussan avulla tukeutuen indikaattoreihin, joilla mitataan muun muassa työttömyys- ja toimeliaisuusastetta, koulussakäyntiä ja koulun keskeyttämistä, BKT:tä henkeä kohti sekä köyhyyttä ja sosiaalista osallisuutta käyttäen sekä yleisluonteisia indikaattoreita alueellisten indikaattorien tapaan että tiettyihin muita heikommassa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin liittyviä indikaattoreita. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU-ohjausjakson tulisi ohjata keskeisesti EU:n talousarvioiden toteuttamista, ja uuden monivuotisen rahoituskehyksen joustavuutta tulisi käyttää mahdollisimman laajasti, esimerkiksi tiiviin kytköksen luomiseksi koheesiopolitiikan ja muiden toimintapolitiikkojen, kuten innovoinnin, investointien ja työpaikkojen luomisen, välille. Tätä varten on pantava asianmukaisesti täytäntöön mekanismit, joilla varmistetaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen EU-ohjausjaksoon, jotta nämä osaisivat sijoittaa kansallisen tason toimintaympäristönsä EU-tason yhteyteen. Tukemalla EU-ohjausjakson täytäntöönpanoa komissio ja neuvosto olisivat suoraan osallisina kansallisissa poliittisissa asioissa. On varmistettava, ettei EU:n rahoittamilla toimenpiteillä heikennetä sosiaalisia oikeuksia, työntekijöiden oikeuksia tai kuluttajien oikeuksia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tärkeintä on, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltioiden hallitukset toteuttavat yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa toimia, joiden ansiosta vuoden 2020 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen saadaan enemmän rahoitusta ja painopisteet saadaan tasapainotettua ETSK:n tässä lausunnossa esittämällä tavalla. ETSK kehottaa niitä tehostamaan työskentelyään, jotta rahoituskehys voidaan hyväksyä aikataulusuunnitelman mukaisesti ennen seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 2018 hyväksymä päätöslauselma ”Seuraava monivuotinen rahoituskehys: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu” (2017/2052(INI)), esittelijät Jan Olbrycht ja Isabelle Thomas, kohta 14.

1

(2)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 131

2

(3)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1

3

(4)  Euroopan investointipankki.

4

(5)  COM(2018) 321 final

5

(6)  COM(2018) 322 final/2, COM(2018) 326 final, COM(2018) 327 final, COM(2018) 328 final

6

(7)  COM(2018) 325 final

7

(8)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 131

8

(9)  Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 2018 hyväksymä päätöslauselma ”Seuraava monivuotinen rahoituskehys: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu” (2017/2052(INI)), esittelijät Jan Olbrycht ja Isabelle Thomas, kohta 14.

9

(10)  Ks. myös seuraavat ETSK:n lausunnot: NAT/735, Ilmastorahoitussopimus, esittelijä Rudy De Leeuw, ja ECO/456, Kestävän rahoituksen toimintasuunnitelma, esittelijä Carlos Trias Pinto. Ei vielä julkaistu.

10

(11)  ETUI/ETUC (2018), Benchmarking Working Europe, Bryssel

11

(12)  Darvas, Z. ja Moes, N. (2018), How large is the proposed decline in EU agricultural and cohesion spending? Bruegel Blog post, 4. toukokuuta 2018.

12

(13)  EUVL C 283, 10.8.2018, s. 69

13

(14)  Ks. Claeys, G. (2018), New EMU stabilisation tool within the MFF will have minimal impact without deeper EU budget reform, Bruegel Blog, 9. toukokuuta 2018. Kyseisen analyysin mukaan 30 miljardia euroa on noin kolmannes summasta, joka lainattiin Irlannille kriisin aikana.

14

(15)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 32

15

(16)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 33

16

(17)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 131

17

(18)  Future financing of the EU.Future financing of the EU. Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources, joulukuu 2016.

18

(19)  ETSK on ilmaisut myönteisen suhtautumisensa tähän jo vuonna 2011 lausunnossaan aiheesta ”Yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB)” (EUVL C 24, 28.1.2012, s. 63), ja vuonna 2017 lausunnossaan aiheesta ”Yhteinen (yhdistetty) yhteisöveropohja” (EUVL C 434, 15.12.2017, s. 58).

19

(20)  Komissio purkaa automaattisesti talousarviositoumuksen, jos sitä ei ole käytetty tai jos maksatushakemusta ei ole saatu talousarviositoumuksen jälkeisen toisen vuoden loppuun mennessä (n+2). Lähde: Euroopan komissio

20

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/116

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä”

(COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD))

(2018/C 440/19)

| Esittelijä: | Henri MALOSSE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Henri MALOSSE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.6.2018
  Euroopan unionin neuvosto, 19.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 178 ja 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 7.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 196/2/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.6.2018

Euroopan unionin neuvosto, 19.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 178 ja 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

7.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

196/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan alueellinen yhteistyö on ainutlaatuinen väline koheesiopolitiikassa. Se on yksi harvoista kehyksistä, joissa eri jäsenvaltioiden valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset pystyvät järjestelmällisesti toteuttamaan yhteisiä toimia ja vaihtamaan käytäntöjä ja toimintastrategioita. Voidaankin sanoa, että siitä löytyy eräällä tapaa Eurooppa-hengen ydin. Vaikka tähän mennessä toteutetuista hankkeista onkin saatu huomattavasti lisäarvoa sekä kasvua lisääviä investointeja, jälkiarvioinneissa on kuitenkin havaittu useita puutteita. Ne on otettava uudessa asetuksessa huomioon toiminnan eri tasoilla: |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Menettelyjen yksinkertaistaminen – ETSK kehottaa toteuttamaan huomattavaa yksinkertaistamista hankkeiden mittasuhteisiin liittyen. Yhteistyö koskee pääasiassa paikallisia toimia. Hankkeiden arviointilomakkeita ja -menetelmiä on siksi yksinkertaistettava, ja uuden ohjelmakauden keskeiseksi tekijäksi on otettava kiinteään määrään perustuvat menettelyt. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Rahoituskehys – Koheesiopolitiikka on kauden 2021–2027 Eurooppa-strategian ratkaisevan tärkeä tukiväline, jota on tuettava ensisijaisesti teknisellä ja taloudellisella tasolla. ETSK varoittaa vähentämästä määrärahoja, koska se vaarantaisi tämän toimintaohjelman tehokkuuden, erottuvuuden ja tunnettuuden. Komitea kehottaakin Euroopan parlamenttia ehdottamaan koheesiopolitiikan määrärahojen lisäämistä erityisesti Euroopan alueellisen yhteistyön osalta. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Täydentävyys – ETSK on huolissaan uusista säännöistä, joiden vuoksi EU:n enimmäisrahoitusosuus voisi laskea 85 prosentista 70 prosenttiin. Se pyytää säilyttämään 85 prosentin tason pienhankkeissa, heikoimmassa asemassa olevilla alueilla sekä kansalaisyhteiskunnan toimissa. ETSK tukee myös yksityisen sektorin osallistumisen ja InvestEU-rahaston eurooppalaisten rahoitusjärjestelyjen käytön laajentamista, kun kyseessä ovat EU:n tuotantosektoria edistävät toimet. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Rahoitusvälineiden yhdistäminen – ETSK pyytää komissiota laatimaan strategian kauden 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käytettävissä olevien erilaisten rahoitusvälineidensä yhteensovittamista ja yhdentämistä varten. Se pyytää komissiota antamaan asiasta pikaisesti tiedonannon. Euroopan alueellisen yhteistyön on oltava ensisijainen kehys tämän välttämättömän koordinoinnin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Todellinen kumppanuus kansalaisyhteiskunnan kanssa – Komission on velvoitettava ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan sekä kuulemisprosessiin että toimien toteuttamiseen, sillä hankkeista saadaan todistettavasti parhaat tulokset kansalaisyhteiskunnan osallistamisen kautta. ETSK edellyttää, että kaikki toimintaan osallistuvat viranomaiset esittävät kansalaisyhteiskunnan osallistamista koskevan kumppanuussuunnitelman, johon sisältyy varoitusmekanismi. |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Temaattisen keskittämisen jatkaminen ja kehittäminen – ETSK pitää toiminta- ja investointitavoitteiden temaattisen keskittämisen kehittämistä myönteisenä, mutta vielä on täsmennettävä, miten se tehdään:






  — | Otetaan huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklassa mainittujen alueiden (kuten saarten, vuoristoalueiden, maaseutualueiden ja taajamien) erityisominaisuudet unohtamatta, että on taattava keskittäminen, joka takaa erottuvuuden ja tehokkuuden, jotta voidaan välttää liiallinen hajautuminen. |
| --- | --- | --- |

1.1.6

—

Otetaan huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklassa mainittujen alueiden (kuten saarten, vuoristoalueiden, maaseutualueiden ja taajamien) erityisominaisuudet unohtamatta, että on taattava keskittäminen, joka takaa erottuvuuden ja tehokkuuden, jotta voidaan välttää liiallinen hajautuminen.

| — | Asetetaan kestävä kehitys ja ilmastotoimet kaikissa kysymyksissä keskeiselle sijalle. |
| --- | --- |

—

Asetetaan kestävä kehitys ja ilmastotoimet kaikissa kysymyksissä keskeiselle sijalle.

| — | Tuodaan Eurooppa aidosti lähemmäs kansalaisia lisäämällä entisestään paikallista toimintaa. |
| --- | --- |

—

Tuodaan Eurooppa aidosti lähemmäs kansalaisia lisäämällä entisestään paikallista toimintaa.

| 1.1.7 | Meri- ja saarialueet – Koska meri on saarialueiden ainoa luonnollinen ympäristö, ETSK pyytää, että saarialueilla voitaisiin edelleen toteuttaa rajayhteistyön ja alueellisen yhteistyön hankkeita. Tarvittaessa olisi otettava käyttöön uusi toimintalinja ”saarialueet” omine määrärahoineen. |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Makroaluestrategiat – ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden kehittämistä on laajennettava uusille alueille (kuten Välimeri, Balkan ja Karpaatit), ja samalla on varmistettava, että ne hyötyvät EU:n uusien rahoitusvälineiden entistä paremmasta yhdentämisestä. |
| --- | --- |

1.1.8

| 1.1.9 | Yhteistyö naapurimaiden kanssa – ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että naapurimaita ja kolmansia maita varten on otettu käyttöön yksi täytäntöönpanokehys. Se korostaa tässä myös sellaisen toimintamallin arvoa, jossa voidaan käyttää yhtä aikaa Euroopan alueellisen yhteistyön ja ulkoisten eurooppalaisten rahastojen määrärahoja. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että alueellisen yhteistyön ohjelmat avataan tässä yhteydessä naapurimaiden alueille, vaikka ne eivät olisi EU:n rajanaapureita, jotta voidaan välttää katkoksien syntymistä kyseisissä maissa. |
| --- | --- |

1.1.9

| 1.1.10 | Innovointi – ETSK tukee ehdotusta siitä, että perustetaan innovointia koskeva toimintalinja, jolla on omat määrärahansa ja menettelyt, jotka mahdollistavat valtioista riippumattomien toimijoiden suoran osallistumisen. ETSK korostaa kuitenkin, että innovoinnin on katettava myös yhteiskunnalliset ja sosiaaliset seikat. |
| --- | --- |

1.1.10

| 1.1.11 | Euroopan alueellisen yhteistyön digitaalinen ulottuvuus – Tällä hetkellä Euroopan alueellisen yhteistyön toimijoiden suurimpia haasteita on pääsy verkkoon. Tarvitaan varoja ja aloitteita, jotta voidaan kaventaa alueiden välistä sekä kaupunkien ja maaseudun välistä digitaalista kuilua: on kehitettävä kokemusten vaihtoa ja kavennettava digitaalista kuilua alueiden välillä sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välillä. |
| --- | --- |

1.1.11

| 1.1.11.1 | Tämän vuoksi ETSK suosittaa, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien yleisessä rakenteessa otetaan kaudella 2021–2027 huomioon digitaalinen siirtymä ja osaamisen kehittämistä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

1.1.11.1

| 1.1.12 | Nuorison huomioon ottaminen – EU:n on ehdottomasti otettava nuoriso huomioon. ETSK kehottaa käyttämään nuorisolle – opiskelijoille, harjoittelijoille, työnhakijoille ja vaikeassa tilanteessa oleville – suunnattuja Erasmus+-ohjelman vaihtojärjestelyjä, jotta nuoret saadaan mukaan alueelliseen yhteistyöhön erityisten liikkuvuusohjelmien, ammatillisen koulutuksen ja kieltenopiskelun avulla. ETSK ehdottaa, että rajatylittäviin ja valtioiden välisiin yhteistyöohjelmiin sisällytetään erityisiä ehdotuksia ja toimenpiteitä nuorten hyväksi ja nuorten toteutettaviksi. |
| --- | --- |

1.1.12

| 1.1.13 | Heikommassa asemassa oleville väestöryhmille tarkoitetut toimet ja horisontaalisten kriteerien huomioon ottaminen – ETSK korostaa, että on tärkeää laatia täsmälliset säännöt yhteisön horisontaalisten periaatteiden noudattamisvelvoitteille ja että tätä varten on vahvistettava vähimmäistaso (kymmenen prosenttia toimintatuista). |
| --- | --- |

1.1.13

| 1.1.14 | Pelastuspalvelu ja suurten riskien torjuminen – ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan tämän osatekijän mukaan ottamista alueellisen yhteistyön ensisijaisena toimintalinjana ja kytkemään sen uuteen puolustus- ja pelastuspalvelurahastoon, jota komissio ehdottaa kauden 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.1.14

| 1.1.15 | Julkisuus – Euroopan alueellisessa yhteistyössä tuettujen ohjelmien merkityksen vuoksi ETSK kannattaa kaikkia aloitteita, joiden avulla voidaan lisätä havaittavuutta, jotta voidaan vahvistaa tunnetta EU:n kansalaisuudesta ja lisätä tietoa EU:n tuella toteutetuista konkreettisista toimista. Komitea kannattaa etenkin tiedotuspisteiden perustamista yhteistyöohjelmien tuensaaja-alueille ja niiden sijoittamista mielellään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteyteen. |
| --- | --- |

1.1.15

2.   Johdanto

2.1   Alueellinen yhteistyö ja raja-alueyhteistyö, Eurooppa-hengen ydin

| 2.1.1 | Yhteisen eurooppalaisen alueen rakentamisen ytimessä oleva Euroopan alueellinen yhteistyö (Interreg) on osa-alueineen – rajatylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö ja naapurimaiden osallistuminen – Euroopan yhdentymisen kivijalka: sillä estetään rajojen muuttuminen muureiksi ja lähennetään eurooppalaisia toisiinsa, sillä autetaan ratkaisemaan yhteisiä ongelmia, helpotetaan ajatusten ja vahvuuksien jakamista ja edistetään yhteisiin tavoitteisiin tähtääviä strategisia aloitteita. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artikla ja 24 artikla muodostavat oikeusperustan, jonka nojalla voidaan toteuttaa taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävää politiikkaa ja jonka tavoitteena on vähentää alueellisen kehityksen eroja ja siten edistää eurooppalaista alueellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.2.1 | SEUT-sopimuksen 174 artiklassa todetaan, että ”asianomaisista alueista kiinnitetään erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin”. ETSK katsoo, että kyseisen artiklan nojalla Euroopan alueellisessa yhteistyössä on täysin oikeutettua kiinnittää erityistä huomiota kyseisiin alueisiin, ja pyytää komissiota ja jäsenvaltiota huolehtimaan tästä. |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.3 | Euroopan alueellinen yhteistyö (Interreg) on koheesiopolitiikan ensisijainen tavoite. Se on kehys, jonka puitteissa jäsenvaltioiden julkiset ja yksityiset, valtiolliset, alueelliset ja paikalliset toimijat toteuttavat yhteisiä aloitteita, vaihtavat hyviä käytäntöjä ja suunnittelevat kehityspolitiikkansa sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. Vaikka on monia tapauksia ja esimerkkejä, joissa tähän asti toteutetuista hankkeista on saatu lisäarvoa ja ne ovat tuottaneet kasvua lisääviä investointeja, eri ohjelmien kehyksiin liittyvillä puutteilla on kuitenkin seurauksensa, ja niitä on aiheellista analysoida kauden 2021–2027 uusissa rahoitusnäkymissä. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Jälkiarviointien tuloksista käy ilmi useita tekijöitä:






  — | Alueiden toiminnallisessa määritelmässä on puutteita SEUT-sopimuksen 174 artiklaan nähden. |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

Alueiden toiminnallisessa määritelmässä on puutteita SEUT-sopimuksen 174 artiklaan nähden.

| — | Yhtenäisen toimintastrategian määrittelyssä ja täytäntöönpanossa on huomattavia ongelmia, koska tuettavien hankkeiden määrittämiseen on valittu alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa. |
| --- | --- |

—

Yhtenäisen toimintastrategian määrittelyssä ja täytäntöönpanossa on huomattavia ongelmia, koska tuettavien hankkeiden määrittämiseen on valittu alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa.

| — | Interreg-ohjelmien ja muiden kehityksen vaikutuksia vahvistamaan tarkoitettujen yhteisön ohjelmien, kuten Erasmus+- ja Horisontti 2020 -ohjelmien, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), Verkkojen Eurooppa -välineen ja COSME-ohjelman, välillä ei ole lähes lainkaan yhteisvaikutusta, ja yleisesti näiden toimien erottuvuus ja vaikutus ovat heikkoja kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien väestönosien, erityisesti naisten, nuorten, perheiden, vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden kannalta. |
| --- | --- |

—

Interreg-ohjelmien ja muiden kehityksen vaikutuksia vahvistamaan tarkoitettujen yhteisön ohjelmien, kuten Erasmus+- ja Horisontti 2020 -ohjelmien, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), Verkkojen Eurooppa -välineen ja COSME-ohjelman, välillä ei ole lähes lainkaan yhteisvaikutusta, ja yleisesti näiden toimien erottuvuus ja vaikutus ovat heikkoja kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien väestönosien, erityisesti naisten, nuorten, perheiden, vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden kannalta.

| 2.1.5 | Osa näistä näkökohdista on otettu huomioon uudessa asetusehdotuksessa. Siinä vahvistetaan menettelyitä alueellisten painopisteiden vähentämiseksi kaikilla, myös syrjäisimmillä EU:n alueilla, kehitetään uusia makroaluestrategioita ja temaattista keskittämistä sekä korostetaan innovaatioita edistäviä aloitteita ja monia muita aloitteita, joita analysoidaan ja joista esitetään erityisiä huomioita. Komission ehdotusta on kuitenkin parannettava ja täsmennettävä monilta tärkeiltä kohdin. |
| --- | --- |

2.1.5

3.   ETSK:n komissiolle antamien suositusten ensisijaiset aiheet

| 3.1 | Menettelyjen yksinkertaistaminen – Tavoitteena huomattava yksinkertaistaminen – Komissio ehdottaa useita merkittäviä erityissäännöksiä, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ohjelmien asemointia ja hallintaa koskevia sääntöjä kaikkien asiaankuuluvien tasojen kannalta: edunsaajat, jäsenvaltiot, hallintoviranomaiset, osallistuvat kolmannet maat ja komissio. ETSK kannattaa tätä. Kyseessä on kuitenkin aloite, joka esitetään jokaisella uudella ohjelmakaudella. Komissio ei ole mennyt tässä menettelyssä riittävän pitkälle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Yksinkertaistamisen ja kiinteämääräisen menettelyn osalta asetuksessa otetaan eräiden menojen kiinteämääräinen käsittely seuraavan ohjelmakauden keskeiseksi tekijäksi ja kehitetään tiettyjä muuttujia, kuten henkilöstökustannuksia, pidemmälle (kaikille 200 000 euroa alittaville hankkeille kiinteä maksu eikä laskuja tarvitse esittää). Näin komissio toteaa, että hallintoa on yksinkertaistettava, ja korostaa, että yleinen sopimus on tarpeen. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Yhteistyö koskee pääasiassa paikallisia toimia. Tarvitaankin ohjelma, joka on huomattavasti avoimempi kansalaisyhteiskunnan suuntaan, ja samalla on yksinkertaistettava merkittävästi menettelyjä ja perustettava pieniä tiedotus- ja tukiyksikköjä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK toivoo, että hankkeiden mittasuhteissa pyritään johdonmukaisuuteen, jotta hankkeiden arviointilomakkeita ja -menetelmiä voidaan yksinkertaistaa tarvittavalla tavalla, ja että hallinto- ja hallinnointitoimissa turvaudutaan menettelyihin, jotka perustuvat kiinteisiin minimimääriin. Huomattava yksinkertaistaminen on välttämätöntä, jotta hankkeiden toteuttajat voivat keskittyä toimien tuloksiin aikaa vievien hallinnollisten toimien sijasta. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Kuten komissiokin toivoo, on noudatettava tarkkaan ajattelutapaa, jonka mukaan hankkeita arvioidaan tulosten perusteella, ja vapautettava toimijat velvoitteesta tuottaa loputtomasti toimintakertomuksia (tällä hetkellä puolen vuoden välein). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.2 | Rahoituskehys – Komissio katsoo, että koheesiopolitiikan ja siihen läheisesti liittyvän Euroopan alueellisen yhteistyön on pysyttävä keskeisessä asemassa rahoituspaketissa. ETSK on tästä samaa mieltä. Määrärahojen vähentäminen vaarantaisi tämän toimintaohjelman tehokkuuden, erottuvuuden sekä nykyisen maineen. Toistaiseksi on valittu vaihtoehto, jonka mukaan talousarvio pidetään ennallaan edelliseen kauteen verrattuna tilanteessa, jossa Euroopan unionin talousarviosta leikataan noin kymmenen prosenttia. Näin voitaisiin säilyttää tuki Interreg-ohjelmille samalla tasolla, mikä on vähimmäisvaatimus. ETSK kehottaa kuitenkin Euroopan parlamenttia ehdottamaan huomattavaa lisäystä, koska näiden toimien poliittinen vaikutus ja vaikutus eri väestönosiin voi olla hyvin suuri, mikäli niille osoitetaan huomattavat varat. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Euroopan alueellista yhteistyötä koskevassa uudessa asetuksessa yhteisrahoitusosuus laskee 70 prosenttiin (nykyisen 85 prosentin sijasta). Komission mukaan tämän muutoksen on määrä vahvistaa valtioiden rahoitustoimintaa ja parantaa edellytyksiä sitoutua hankkeisiin. ETSK pelkää, että tämä toimenpide, eli täydentävyys, estää yksityisiä toimijoita ja heikoimmassa asemassa olevia alueita osallistumasta ohjelmaan. Se pyytää säilyttämään 85 prosentin tason SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuilla heikoimmassa asemassa olevilla alueilla. EU:n toimien keskittäminen antaa lisäksi aina enemmän tunnettuutta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Uudet säännöt pienhankkeille – Uudessa asetuksessa esitetään selkeä määritelmä sekä uudet, yksinkertaistetut toimenpiteet ja säännöt: seuraavalla kaudella tekninen apu määritellään uudelleen, vuosikertomuksia ei enää vaadita, moniin menoeriin sovelletaan kiinteään määrään perustuvaa mallia ja luodaan edellytykset hankkeiden nopeammalle käynnistämiselle. ETSK katsoo, että nämä aloitteet ovat oikeansuuntaisia. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Pienhankkeiden hallinnolliseen rasitukseen liittyen ETSK suhtautuu kiinteän määrän lisäksi erittäin myönteisesti myös mahdollisuuteen perustaa rajatylittävä taho, joka vastaa pienhankkeiden ryhmän kaikesta hallinnosta. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK arvostaa komission sitoumusta lisätä mahdollisimman paljon yksityistä osallistumista alueellisen yhteistyön ohjelmiin. ETSK vahvistaa tätä kantaa ehdottamalla, että valtiosta riippumattomille toimijoille (alueviranomaisia lukuun ottamatta), kuten yksityisille yrityksille, työmarkkinaosapuolille, järjestösektorille, yhteisö- ja yhteisvastuutalouden rakenteille ja toimialajärjestöille, määritetään vähimmäisosallistumisosuus. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Kumppanuus kansalaisyhteiskunnan kanssa – ETSK muistuttaa, että kumppanuus on olennaisen tärkeä horisontaalisten periaatteiden huomioon ottamisessa. Sitä on toteutettava kaikkialla kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten, paikallisviranomaisten ja sosiaalista osallisuutta edistävien elinten kanssa. Tältä osin asetuksessa säädetään kansalaisyhteiskunnan ottamisesta mukaan seurantakomiteoihin. Lisäksi ohjelmien toteuttamisesta ja niiden tuloksista tietoa antavien verkkosivustojen on määrä julkaista tietoa myös epäonnistumisista ja hankkeista, jotka eivät tee selkoa sitoumuksiaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Todettakoon, että kun paikallisviranomaiset on nimetty, niillä on taipumus jättää kaikki muu huomiotta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumisen ei pidä rajoittua kuulemisprosessiin. Heidät on tärkeä ottaa mukaan toimien täytäntöönpanoon, ja heille on annettava siinä vastuuta, muun muassa valitsemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita hallintoviranomaisiksi. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK ehdottaa, että kussakin Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmassa hallintoviranomainen esittää kumppanuussuunnitelman, jossa osoitetaan, miten kansalaisyhteiskunta osallistetaan kaikissa vaiheissa toimien valmisteluun, toteuttamiseen ja arviointiin. Tähän suunnitelmaan tulee sisältyä varoitusmekanismi, jonka avulla kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat vedota kyseessä olevaan viranomaiseen, mikäli kumppanuusperiaatetta ei noudateta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Alueellisen yhteistyön tuen uusi jakautuminen – Uudessa Euroopan alueellista yhteistyötä (Interreg) koskevassa asetuksessa kuvataan tuleva toimintaohjelma, jossa on viisi yhteistyön osa-aluetta: rajatylittävä yhteistyö, valtioiden välinen yhteistyö, alueiden välinen yhteistyö, merialueyhteistyö, johon osallistuvat syrjäisimmät alueet, ja alueiden väliset innovointi-investoinnit. Tämä lähestymistapa on johdonmukainen, vaikka merialueiden poistaminen rajaylittävästä yhteistyöstä herättää kysymyksiä ja aiheuttaa paljon huolta kyseessä olevien alueiden toimijoiden keskuudessa. Komissio perustelee tätä sillä, että merialueyhteistyön puitteissa useat rajatylittävät ohjelmat voivat olla päällekkäisiä, ja sitoutuu määrittämään merialueilla toteutettaville ohjelmille, myös kahdenväliselle yhteistyölle, yhden kattavan lähestymistavan, jonka vaikutus on suurempi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Merialueita koskeva kysymys ja saaristoalueiden tapaus – ETSK katsoo, että tämä meriulottuvuutta koskeva lähestymistapa on ymmärrettävä, kun kyse on manneralueista, mutta se ei ole perusteltu, kun kyse on saaristoalueista, joilla on lähtökohtaisesti vain merirajoja. ETSK on lisäksi useaan otteeseen pyytänyt komissiota kiinnittämään erityistä huomiota saariin, joilla on selkeitä rakenteellisia haittoja, jotka tunnustetaan SEUT-sopimuksen 174 artiklassa. ETSK ehdottaakin, että saarten välistä eurooppalaista yhteistyötä koskevat toimet otetaan uudelleen rajatylittävän yhteistyön piiriin tai luodaan sitä varten kuudes osa-alue omine määrärahoineen erityisesti samaan merialueeseen kuuluvien saarten hyväksi, jotta voidaan edistää kokemusten vaihtoa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Erityinen avaus innovoinnin suuntaan – Hankkeiden kehittämiseksi koko EU:n alueelle ehdotetaan uutta ehdotuspyyntöjen pohjalta toimivaa toimintalinjaa, jotta voidaan mennä pelkkää hyvien käytäntöjen vaihtoa pidemmälle ja edetä kohti kattavan tutkimustoiminnan järjestelmää (11 prosenttia Interregin määrärahoista). ETSK hyväksyy tämän sillä ehdolla, että mukaan otetaan myös yhteiskunnalliset ja sosiaaliset innovaatiot, joissa alueiden välisellä yhteistyöllä voi olla erittäin suuri vaikutus kyseessä olevaan väestöön, ja että mahdollistetaan valtioista riippumattomien toimijoiden (tutkijoiden, yritysten, kansalaisyhteiskunnan) suora osallistuminen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Syrjäisimpien alueiden osallistuminen – Komissio ehdottaa uusien toimenpiteiden hyväksymistä, jotta kyseiset alueet voivat niiden erityinen asema huomioon ottaen tehdä yhteistyötä, viitaten komission tiedonantoon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (1). Kyseessä on syrjäisimmille alueille tarkoitettu osa-alue, joka koskee niiden keskinäistä yhteistyötä ja niiden yhteistyötä naapureidensa kanssa (3,2 prosenttia Interreg-määrärahoista). Tämä selkeästi määritelty säännös on mielenkiintoinen, mutta myös syrjäisimpien alueiden naapureina oleville kolmansille maille tarkoitettujen EU-varojen (ensisijaisesti Euroopan kehitysrahasto EKR) tulisi olla helposti käytettävissä näiden toimien täydentämiseksi. Näin ei tällä hetkellä kuitenkaan ole. ETSK kehottaa virallistamaan Interregin ja EKR:n koordinoidun vuorovaikutuksen ja tekemään siitä suunnitelman. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Yhteistyö kolmansien maiden kanssa – ETSK:n mielestä on myönteistä, että kansainvälisesti epävakaassa tilanteessa käytetään vastedes samanlaista kehystä toimille, joissa on mukana Euroopan unionin ulkopuolisia naapurimaita. Naapurimaiden muiden kuin raja-alueiden nykyistä mahdollisuutta osallistua valtioiden välistä yhteistyötä koskeviin toimiin on hyödynnettävä aiempaa paremmin, jotta voidaan estää erojen kärjistyminen näissä maissa, jotka ovat hyödyksi EU:n raja-alueille. |
| --- | --- |

3.8

4.   Uutta pohdittavaa

| 4.1 | Temaattisen keskittämisen kehittäminen – ETSK kannattaa ohjelmien keskittämistä toimiin, jotka liittyvät kauden 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevassa luonnoksessa määritettyihin Euroopan unionin ensisijaisiin tavoitteisiin (innovointi, tutkimus, vihreämpi Eurooppa – energia, kiertotalous jne. –, verkottunut Eurooppa – liikenne, maatalous jne. – sosiaalisempi Eurooppa – ESR, EAKR, koulutus, terveys jne. – paikallisempi Eurooppa paikallisen tason kehitysstrategioiden avulla) unohtamatta erityistavoitteita, jotka on esitetty sosiaali-, koulutus- ja terveydenhuoltoalaa koskevassa asetuksessa. Erityistä huomiota olisi myös kiinnitettävä paikallisen kehityksen strategioihin, joilla saadaan mukaan kaikki kansalaisyhteiskunnan toimijat. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Temaattisen keskittämisen yhteydessä on erittäin tärkeää, että kestävä kehitys, ilmastotoimet, kiertotalous ja uusiutuva energia ovat keskeisellä sijalla kaikissa kysymyksissä ja että ne otetaan erikseen huomioon. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.2 | Makroaluestrategiat – Makroaluestrategioita (Itämeri, Tonava, Alppien alue, Adrian- ja Joonianmeren alue) pidetään yleisesti onnistuneina. Euroopan alueellinen yhteistyö tuo erityistä arvoa, sillä se pystyy luomaan otolliset edellytykset makroalueiden kehitysstrategioiden soveltamiselle, koska






  — | vuorovaikutus rajojen yli on merkittävää |
| --- | --- | --- |

4.2

—

vuorovaikutus rajojen yli on merkittävää

| — | toimien rahoitus ja strategiset painopisteet vastaavat toisiaan. |
| --- | --- |

—

toimien rahoitus ja strategiset painopisteet vastaavat toisiaan.

| 4.2.1 | Tällaiset järjestelyt lujittavat yhteistyöohjelmia erityisesti valtioiden välillä ja merialueilla. Olisikin hyödyllistä toteuttaa kokeiluja Välimeren (läntisen ja itäisen) makroaluestrategian piirissä yhdessä EU:n merialueita koskevien toimien puitteissa toteutettujen merialuestrategioiden kanssa ja Kaakkois-Euroopan vuoristoalueiden (Karpaatit ja Balkan) makroaluestrategian yhteydessä. Molemmat näistä ulottuvat kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.3 | Euroopan alueellisen yhteistyön digitaalinen osatekijä – Tällä hetkellä Euroopan alueellisen yhteistyön suurimpia haasteita on pääsy verkkoon. Tarvitaan ehdottomasti varoja ja aloitteita, jotta voidaan kaventaa digitaalista kuilua alueiden välillä sekä kaupunkien ja maaseutualueiden välillä. Digitaalisessa kehityksessä on useita haasteita: |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Alueiden kehittämisen tekninen ja taloudellinen haaste. Digitaaliteknologia tuo mukanaan suuria mahdollisuuksia alueiden kehittämiselle uuden teollisuuden kehityksen, yhteistyöhön perustuvan yhteiskunnan, työtä koskevien uusien yhteistyömuotojen ja paikallisten resurssien hyödyntämisen uusien muotojen yhteydessä. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Merkittävä sosiaalinen haaste, joka vaikuttaa väestön ja alueiden osaamisen kehittämiseen. On investoitava osaamiseen ja käytön hallintaan, eikä digitaalisen sosiaalisen kuilun pidä antaa kasvaa. Digitaalinen kehitys on luomassa uusia syrjinnän muotoja, jotka johtuvat muun muassa köyhän väestönosan rajallisista mahdollisuuksista saada käyttöönsä välineitä elintason sekä koulutustasoon ja ikään liittyvien kulttuuristen seikkojen takia. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | On otettava huomioon, että ”digitaalisuus” pystyy sekä edistämään oikeuksien käyttämistä että päinvastoin muodostamaan lisätekijän tiettyjen väestönosien syrjäytymiselle. Jo tästä syystä ETSK pyytää komissiota ottamaan Euroopan alueellista yhteistyötä koskevien toimien yhteydessä huomioon tarpeen koordinoida koulutusta alueen toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK ehdottaa lisäksi, että huomattava osa innovatiivisista toimista olisi kohdistettava digitaalialaan ja tehtävä erityisiä ehdotuspyyntöjä, joihin sisältyisi kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä alueiden välillä kyseisillä aloilla. Ensisijaisena tavoitteena olisi köyhimpien ja heikoimmassa asemassa olevien väestönosien osallistaminen. Tämä on alueille olennaisen tärkeää uuden teollisuuden kehityksen, yhteistyöhön perustuvan yhteiskunnan, työtä koskevien uusien yhteistyömuotojen ja paikallisten resurssien hyödyntämisen uusien muotojen yhteydessä. Komissio on esittänyt alustavan talousarvioesityksen kaudeksi 2021–2027. Onko siinä otettu riittävästi huomioon digitaalinen näkökulma? Jos näin ei ole, se ei ole asianmukainen. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Digitaalisuus ja tekoäly – Komissiolla on ehdottomasti oltava digitaali- ja tekoälyvälineet tulevien ohjelmien toteuttamista ja arviointia varten (massadata, uudet teknologiat ja rahastoinvestoinnit). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Komission itsensä mukaan EU:n toimien ja ohjelmien arviointi riippuu vallitsevasta ”mielialasta”. Hankkeen tulokset olisivat siten toisinaan vähemmän tärkeitä kuin tapa, jolla tulokset saadaan, ja tämän arviointiin on vaikeaa löytää mittareita (sekä määrällisiä että laadullisia). |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | ETSK kannustaa voimakkaasti komissiota etsimään parempia mittareita, joilla ohjelmien ja hankkeiden välittömiä tuloksia ja vaikutusta voidaan arvioida. |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.4 | Nuorison huomioon ottaminen – EU:n on ehdottomasti otettava nuoriso huomioon. ETSK kehottaa käyttämään nuorisolle – lukiolaisille, opiskelijoille, harjoittelijoille, työnhakijoille ja vaikeassa tilanteessa oleville – suunnattuja Erasmus+-ohjelman vaihtojärjestelyjä, jotta nuoret saadaan mukaan alueelliseen yhteistyöhön erityisten liikkuvuusohjelmien, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja kieltenopiskelun avulla. ETSK pohtii useita yhteensopivia mahdollisuuksia, jotta alueen käsitteestä tulisi nuorille merkityksellinen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | ETSK ehdottaa, että Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahoista varataan tietty prosenttiosuus aloitteisiin, joiden kohteena ovat nuoret ja joita nuoret itse toteuttavat. Samoin vuoden 2021 jälkeisessä tulevassa Erasmus+-ohjelmassa komissio voisi valita vaihtoehdon, jonka mukaan osa Erasmus+-ohjelman varoista omistetaan tietyille alueille tarkoitetuille aloitteille. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Lisäksi kymmenen prosenttia yhdestä tai useammasta Interregin osa-alueesta olisi osoitettava Erasmus-tyyppiseen liikkuvuuteen ja sama prosenttiosuus sellaisten Erasmus+-ohjelman puitteissa hallinnoitujen hankkeiden määrärahoihin, jotka järjestetään EU:n alueilla. Yksi painopiste voitaisiin varata alueille, jotka ovat juuri muotoutuneet, esimerkiksi Välimeren makroalueelle, tai kokeellisesti alueille, joita ollaan perustamassa ja kehittämässä, esimerkiksi itäisen Välimeren makroalueelle. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Onkin on välttämätöntä, että rajatylittäviin ja valtioiden välisiin yhteistyöohjelmiin sisällytetään erityisiä ehdotuksia ja toimenpiteitä nuorten hyväksi ja nuorten toteutettaviksi. Näiden toimintalinjojen avulla voitaisiin edistää ja tukea siirtymistä pelkistä kulttuurivaihdoista muitakin kuin perinteisiä Erasmus+-ohjelmien tuensaajaryhmiä koskeviin toimiin: nuorisoliikkeet ja sosiaalisen syrjäytymisen ja epätasa-arvon torjumiseen ja heikoimmassa asemassa olevien ihmisten (vammaisten) integroimiseen tähtäävien järjestöjen perustaminen, ilmastotoimet, aloitteet, joilla edistetään pakolaisten vastaanottoa, sekä kaikki muut teemat koulutuksen ja solidaarisuuden aloilla. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.5 | Heikommassa asemassa oleville väestöryhmille tarkoitetut toimet ja horisontaalisten kriteerien huomioon ottaminen – Liittyen heikommassa asemassa olevien väestöryhmien huomioon ottamiseen kaikilla yhteistyöohjelmien suunnittelu- ja toteuttamistasoilla, muun muassa hankkeiden valinnassa, komissio ilmaisee selkeän kantansa siitä, että yhteisön horisontaalisia periaatteita on kunnioitettava. |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Herää kuitenkin kysymys asian sääntelystä Euroopan alueellisen yhteistyön puitteissa, joissa ei aseteta kiintiöitä. ETSK ehdottaa, että rajayhteistyötä varten vahvistetaan vähimmäistaso (10 prosenttia). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.6 | Pelastuspalvelu ja suurten riskien torjuminen. Tämä osa-alue kuuluu komission kauden 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ehdottamaan uuteen puolustus- ja pelastuspalvelurahastoon. Se on merkittävä toimintalinja, jolla on vaikutuksia alueelliseen yhteistyöhön. Esimerkkinä voidaan mainita Välimeren alueen metsäpalojen ehkäiseminen ja torjuminen tai tulvat pohjoisemmilla alueilla. Näissä tilanteissa tarvitaan ilman muuta valtiolliset rajat ylittävää yhteistyötä, ja ne vaikuttavat suoraan kansalaisten elämään. |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | ETSK suosittaakin kiinnittämään asiaan erityistä huomiota Euroopan alueellisessa yhteistyössä ja antamaan mahdollisuuden useiden rahastojen väliseen koordinointiin. Lisäksi tulisi antaa ohjelmista vastaaville viranomaisille selkeitä suosituksia, jotta ne olisivat tietoisia asiaan liittyvistä haasteista ja mahdollisuuksista omilla alueillaan. Aiheesta voitaisiin käynnistää esittelyhankkeita koskevia ehdotuspyyntöjä, jotta alueiden välille voitaisiin luoda kilpailua. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.7 | EU:n eri välineiden yhdistäminen: ETSK katsoo, että ehdotuksessa ei oteta riittävästi huomioon Euroopan alueellisen yhteistyön ja EU:n muiden, nykyisten tai tulevien rahoitusvälineiden yhteisvaikutusmahdollisuuksia, muun muassa nuorisovaihdossa, digitaaliverkoissa ja -ohjelmissa, tutkimuksessa ja kehittämisessä, investoinneissa, pelastuspalvelussa ja suurten riskien torjunnassa. Komitea pyytää komissiota korjaamaan asian. |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Euroopan alueellinen yhteistyö tarjoaa asianmukaiset puitteet, jotta voidaan varmistaa EU:n eri välineiden täydentävyys konkreettisista tarpeista lähtien:






  — | pienten ja keskisuurten yritysten investoinnit, jos Interreg-toimet onnistutaan yhdistämään tehokkaasti komission kauden 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ehdottaman uuden InvestEU-rahaston toimien kanssa |
| --- | --- | --- |

4.7.1

—

pienten ja keskisuurten yritysten investoinnit, jos Interreg-toimet onnistutaan yhdistämään tehokkaasti komission kauden 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ehdottaman uuden InvestEU-rahaston toimien kanssa

| — | (infrastruktuuri-, digitaali-, energia)verkot sekä Verkkojen Eurooppa -väline |
| --- | --- |

—

(infrastruktuuri-, digitaali-, energia)verkot sekä Verkkojen Eurooppa -väline

| — | ulkoiset toimet (EKR, naapuruuspolitiikka) |
| --- | --- |

—

ulkoiset toimet (EKR, naapuruuspolitiikka)

| — | pelastuspalvelurahastot |
| --- | --- |

—

pelastuspalvelurahastot

| — | Erasmus+ |
| --- | --- |

—

Erasmus+

| — | Euroopan horisontti (nykyinen Horisontti 2020) |
| --- | --- |

—

Euroopan horisontti (nykyinen Horisontti 2020)

| — | Life (ympäristö ja ilmastotoimet) |
| --- | --- |

—

Life (ympäristö ja ilmastotoimet)

| — | Euroopan sosiaalirahasto |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto

yms.

| 4.7.2 | Komission ehdotukset ovat tämän suhteen epämääräisiä. ETSK pyytää komissiota antamaan kauden 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevien ehdotusten yhteydessä tiedonannon rahoitusvälineidensä yhdistämisestä. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.8 | Julkisuus – Interreg on yksi pääasiallisista tavoista vahvistaa tunnetta EU:n kansalaisuudesta. Nyt on aiheellista lisätä erottuvuutta, jotta EU:n toimia voitaisiin tehdä tunnetuksi. Komission on laadittava yksinkertaisia julkaisuja ja esittelyjä Interreg-ohjelman käytöstä ja tuloksista. Näin kansalaiset voivat ymmärtää, mitä konkreettisia toimia EU:n tuella on toteutettu. Asian suuren merkityksen vuoksi ETSK ehdottaa, että tätä tehtävää varten perustetaan – ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteyteen – rajatylittäviä tai alueellisia tiedotus- ja yhteistyöpisteitä. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2017) 623 final.

1

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/124

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista”

(COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD))

(2018/C 440/20)

| Esittelijä: | Etele BARÁTH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Etele BARÁTH

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.6.2018
  Euroopan unionin neuvosto, 19.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 ja 304 artikla |
| | |
| Vastaava erityisjaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 7.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 195/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.6.2018

Euroopan unionin neuvosto, 19.6.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 ja 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

7.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

195/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (jäljempänä ”mekanismi”). ETSK katsoo ehdotuksen kuvastavan uutta lähestymistapaa ja uskoo sen todennäköisesti vahvistavan mahdollisuuksia toissijaisuusperiaatteeseen perustuvaan yhteistyöhön eri jäsenvaltioiden välillä sekä edistävän rajaseutujen kestäväpohjaista ja entistä tasapainoisempaa sosioekonomista kehitystä ja Euroopan unionin bruttokansantuotteen kasvua. |
| --- | --- |

1.1

ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (jäljempänä ”mekanismi”). ETSK katsoo ehdotuksen kuvastavan uutta lähestymistapaa ja uskoo sen todennäköisesti vahvistavan mahdollisuuksia toissijaisuusperiaatteeseen perustuvaan yhteistyöhön eri jäsenvaltioiden välillä sekä edistävän rajaseutujen kestäväpohjaista ja entistä tasapainoisempaa sosioekonomista kehitystä ja Euroopan unionin bruttokansantuotteen kasvua.

| 1.2 | ETSK pitää ehdotuksen perustetta asianmukaisena, sillä vaikka näitä alueita tukevia institutionaalisia välineitä on tällä hetkellä useita (erityisesti Interreg ja EAYY), niillä ei ole tarvittavia valtuuksia tällaisten oikeudellisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

ETSK pitää ehdotuksen perustetta asianmukaisena, sillä vaikka näitä alueita tukevia institutionaalisia välineitä on tällä hetkellä useita (erityisesti Interreg ja EAYY), niillä ei ole tarvittavia valtuuksia tällaisten oikeudellisten toimenpiteiden toteuttamiseksi.

| 1.3 | ETSK katsoo, että asetusluonnoksen täytäntöönpano voi edistää historiallisten esteiden poistamista, yleistää eurooppalaisuuden ilmentymistä päivittäisessä toiminnassa sekä vahvistaa tunnetta unionin kansalaisuudesta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että asetusluonnoksen täytäntöönpano voi edistää historiallisten esteiden poistamista, yleistää eurooppalaisuuden ilmentymistä päivittäisessä toiminnassa sekä vahvistaa tunnetta unionin kansalaisuudesta.

| 1.4 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota selvittämään kaikki oikeudellista epävarmuutta aiheuttavat kysymykset, jotta prosessi, jota pidetään monimutkaisena ja johon sisältyy suurelta osin ylimitoitettuja vakuuksia, ei vaikuta lannistavasti lainsäädännön mahdollisiin käyttäjiin. On olennaisen tärkeää ilmaista selvästi, miten kannustetaan joitakin kahta naapurijäsenvaltiota yhteistyöhön, jos niiden hankesuunnitelmat poikkeavat toisistaan tai jos niiden lähestymistavat ovat yleisesti ottaen erilaiset. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kannustaa Euroopan komissiota selvittämään kaikki oikeudellista epävarmuutta aiheuttavat kysymykset, jotta prosessi, jota pidetään monimutkaisena ja johon sisältyy suurelta osin ylimitoitettuja vakuuksia, ei vaikuta lannistavasti lainsäädännön mahdollisiin käyttäjiin. On olennaisen tärkeää ilmaista selvästi, miten kannustetaan joitakin kahta naapurijäsenvaltiota yhteistyöhön, jos niiden hankesuunnitelmat poikkeavat toisistaan tai jos niiden lähestymistavat ovat yleisesti ottaen erilaiset.

| 1.5 | ETSK korostaa, että on tärkeää seurata jatkuvasti, että asetusta sovelletaan oikein, sillä siinä ei säädetä ratkaisuista vaan itse prosessista ja sen puitteissa voi syntyä lukemattomia yhteistyömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.5

ETSK korostaa, että on tärkeää seurata jatkuvasti, että asetusta sovelletaan oikein, sillä siinä ei säädetä ratkaisuista vaan itse prosessista ja sen puitteissa voi syntyä lukemattomia yhteistyömahdollisuuksia.

| 1.6 | Asetusluonnoksen etuna on, että standardoinnin sijaan sen tavoitteena on ennemminkin yhdenmukaistaminen, ja sen alueellinen soveltamisala on näin ollen sen sovellettavuuden tärkeä elementti (ks. kohta 2.7.4). |
| --- | --- |

1.6

Asetusluonnoksen etuna on, että standardoinnin sijaan sen tavoitteena on ennemminkin yhdenmukaistaminen, ja sen alueellinen soveltamisala on näin ollen sen sovellettavuuden tärkeä elementti (ks. kohta 2.7.4).

| 1.7 | Asetusehdotuksen lähtökohtana on periaate, jonka mukaan yhtenä ratkaisuna tietyn ongelman ratkaisemiseksi on rajan toisella puolella voimassa olevan lainsäädännön soveltaminen. Monissa tapauksissa tämä ei kuitenkaan ole mahdollista: lainsäädäntöä, jonka avulla tietty ongelma voitaisiin ratkaista, ei ehkä ole olemassa rajan kummallakaan puolella. Ratkaisu voi tällöin löytyä jonkin kolmannen maan soveltamasta toimintatavasta. On paikallaan tehdä ehdotus mekanismiksi, jonka avulla voidaan käsitellä tällaisia tapauksia. |
| --- | --- |

1.7

Asetusehdotuksen lähtökohtana on periaate, jonka mukaan yhtenä ratkaisuna tietyn ongelman ratkaisemiseksi on rajan toisella puolella voimassa olevan lainsäädännön soveltaminen. Monissa tapauksissa tämä ei kuitenkaan ole mahdollista: lainsäädäntöä, jonka avulla tietty ongelma voitaisiin ratkaista, ei ehkä ole olemassa rajan kummallakaan puolella. Ratkaisu voi tällöin löytyä jonkin kolmannen maan soveltamasta toimintatavasta. On paikallaan tehdä ehdotus mekanismiksi, jonka avulla voidaan käsitellä tällaisia tapauksia.

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission yhteensovittamistoimiin ja odottaa rajanylisten koordinointipisteiden levittävän tietoa olemassa olevista hyvistä käytänteistä (rajatylittävistä ohjelmista ym.) ja mukauttavan aloitteet alueen mukaan (esimerkiksi varmistamalla yhdenmukaisuuden yhdennettyjen makroalueellisten kaupunkikehitysstrategioiden kanssa). Komitea suosittaa tähän liittyen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden asiantuntemuksen ja koordinointikyvyn hyödyntämistä (ks. kohta 2.14.2). |
| --- | --- |

1.8

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission yhteensovittamistoimiin ja odottaa rajanylisten koordinointipisteiden levittävän tietoa olemassa olevista hyvistä käytänteistä (rajatylittävistä ohjelmista ym.) ja mukauttavan aloitteet alueen mukaan (esimerkiksi varmistamalla yhdenmukaisuuden yhdennettyjen makroalueellisten kaupunkikehitysstrategioiden kanssa). Komitea suosittaa tähän liittyen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden asiantuntemuksen ja koordinointikyvyn hyödyntämistä (ks. kohta 2.14.2).

| 1.9 | Asetusluonnos voi auttaa vahvistamaan edelleen innovatiivista ja vastuullista eurooppalaista julkishallintoa, mutta ETSK katsoo, että on tarpeen asettaa osallistujia koskeva tiedonantovaatimus rajatylittävien yhteistyömahdollisuuksien korostamiseksi. Komitea ehdottaa, että prosessiin osallistumista helpotetaan sähköisen hallinnon tarjoamin keinoin ja tehdään osallistumisesta siten houkuttelevampaa. |
| --- | --- |

1.9

Asetusluonnos voi auttaa vahvistamaan edelleen innovatiivista ja vastuullista eurooppalaista julkishallintoa, mutta ETSK katsoo, että on tarpeen asettaa osallistujia koskeva tiedonantovaatimus rajatylittävien yhteistyömahdollisuuksien korostamiseksi. Komitea ehdottaa, että prosessiin osallistumista helpotetaan sähköisen hallinnon tarjoamin keinoin ja tehdään osallistumisesta siten houkuttelevampaa.

| 1.10 | ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota potentiaalisten alullepanijoiden välillä mahdollisesti esiintyvään epätasapainoon, jota olisi kompensoitava tukemalla kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevien kumppanitahojen osallistumista. |
| --- | --- |

1.10

ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota potentiaalisten alullepanijoiden välillä mahdollisesti esiintyvään epätasapainoon, jota olisi kompensoitava tukemalla kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevien kumppanitahojen osallistumista.

| 1.11 | On tärkeää varmistaa, ettei rajanylisten aloitteiden ja oikeudellisten käytäntöjen taso voi milloinkaan heiketä. Aivan erityisesti on huolehdittava siitä, ettei mikään osapuoli joudu heikompaan asemaan tai kärsi vahinkoa yhteistyön takia. |
| --- | --- |

1.11

On tärkeää varmistaa, ettei rajanylisten aloitteiden ja oikeudellisten käytäntöjen taso voi milloinkaan heiketä. Aivan erityisesti on huolehdittava siitä, ettei mikään osapuoli joudu heikompaan asemaan tai kärsi vahinkoa yhteistyön takia.

2.   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joiden tavoitteena on poistaa sisämarkkinoiden esteitä ja edistää sisämarkkinoiden neljän perusvapauden toteuttamista (1). ETSK katsoo, että rajanylisen mekanismin luomista koskeva ehdotus, josta ilmenee Luxemburgin puheenjohtajakauden tuloksellinen toiminta, on uusi askel tähän suuntaan. |
| --- | --- |

2.1

ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joiden tavoitteena on poistaa sisämarkkinoiden esteitä ja edistää sisämarkkinoiden neljän perusvapauden toteuttamista (1

| 2.2 | Euroopan unionissa on 40 raja-aluetta, joilla on sisäisiä maarajoja. Ne kattavat unionin alueesta 40 %, ja siellä asuu lähes 30 % sen väestöstä. 1,3 miljoonaa ihmistä kulkee päivittäin rajan yli töihin (2). |
| --- | --- |

2.2

Euroopan unionissa on 40 raja-aluetta, joilla on sisäisiä maarajoja. Ne kattavat unionin alueesta 40 %, ja siellä asuu lähes 30 % sen väestöstä. 1,3 miljoonaa ihmistä kulkee päivittäin rajan yli töihin (2

| 2.3 | Nämä rajanylitykset voivat aiheuttaa työllisyyteen, terveydenhuollon parantamiseen, valtion laitosten tarjoamien palvelujen käyttöön ja hätäpalvelujen järjestämiseen liittyviä ongelmia. Vero- ja eläkejärjestelmien sekä muiden, oikeuksien ja normien tunnustamatta jättäminen ja yhteisten pelastuspalvelujen puuttuminen voivat aiheuttaa vakavia ongelmia. Suurin osa jäljellä olevista esteistä johtuu kansallisen lainsäädännön eroavuuksista rajan molemmin puolin, yhteensopimattomista hallinnollisista menettelyistä tai yksinkertaisesti yhteisen aluesuunnittelun puutteesta (3). |
| --- | --- |

2.3

Nämä rajanylitykset voivat aiheuttaa työllisyyteen, terveydenhuollon parantamiseen, valtion laitosten tarjoamien palvelujen käyttöön ja hätäpalvelujen järjestämiseen liittyviä ongelmia. Vero- ja eläkejärjestelmien sekä muiden, oikeuksien ja normien tunnustamatta jättäminen ja yhteisten pelastuspalvelujen puuttuminen voivat aiheuttaa vakavia ongelmia. Suurin osa jäljellä olevista esteistä johtuu kansallisen lainsäädännön eroavuuksista rajan molemmin puolin, yhteensopimattomista hallinnollisista menettelyistä tai yksinkertaisesti yhteisen aluesuunnittelun puutteesta (3

| 2.4 | Yleisesti ottaen raja-alueet kuitenkin menestyvät taloudellisesti heikommin kuin saman jäsenvaltion muut alueet. Raja-alueiden asukkailla on usein keskimääräistä heikommat mahdollisuudet julkisiin palveluihin, kuten sairaalahoitoon ja korkea-asteen opintoihin. Navigointi kahden erilaisen hallinnollisen ja oikeudellisen järjestelmän välillä aiheuttaa raja-alueiden asukkaille, yrityksille ja viranomaisille erityisiä vaikeuksia. Milanon teknillisen korkeakoulun tutkijat ovat osoittaneet, että nykyisten hallinnollisten esteiden poistaminen kasvattaisi EU: n BKT:tä noin kahdeksan prosenttia (4). |
| --- | --- |

2.4

Yleisesti ottaen raja-alueet kuitenkin menestyvät taloudellisesti heikommin kuin saman jäsenvaltion muut alueet. Raja-alueiden asukkailla on usein keskimääräistä heikommat mahdollisuudet julkisiin palveluihin, kuten sairaalahoitoon ja korkea-asteen opintoihin. Navigointi kahden erilaisen hallinnollisen ja oikeudellisen järjestelmän välillä aiheuttaa raja-alueiden asukkaille, yrityksille ja viranomaisille erityisiä vaikeuksia. Milanon teknillisen korkeakoulun tutkijat ovat osoittaneet, että nykyisten hallinnollisten esteiden poistaminen kasvattaisi EU: n BKT:tä noin kahdeksan prosenttia (4

| 2.5 | Tämän haasteen sosiaalisen ulottuvuuden johdosta ETSK pitää erityisen tärkeänä, että otetaan käyttöön mekanismeja, joiden avulla kansalaiset voivat hallinnollisten esteiden poistamisen ansiosta valita vapaasti työpaikkansa ja jotka tukevat infrastruktuurien ja yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä. |
| --- | --- |

2.5

Tämän haasteen sosiaalisen ulottuvuuden johdosta ETSK pitää erityisen tärkeänä, että otetaan käyttöön mekanismeja, joiden avulla kansalaiset voivat hallinnollisten esteiden poistamisen ansiosta valita vapaasti työpaikkansa ja jotka tukevat infrastruktuurien ja yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä.

| 2.6 | Myös talouden näkökulmasta katsottuna ehdotuksen lähestymistapa, jolla pyritään entisestään vähentämään hallinnollista taakkaa sekä työnantajien että työntekijöiden eduksi, on tervetullut. |
| --- | --- |

2.6

Myös talouden näkökulmasta katsottuna ehdotuksen lähestymistapa, jolla pyritään entisestään vähentämään hallinnollista taakkaa sekä työnantajien että työntekijöiden eduksi, on tervetullut.

| 2.7 | Raja-alueet ovat syrjäisen sijaintinsa vuoksi usein sekä taloudellisesti että sosiaalisesti epäedullisemmassa asemassa (5). Tällainen aloite voisi edistää merkittävästi alueellista yhteenkuuluvuutta, jolla pyritään varmistamaan kaikkien alueiden sopusointuinen kehitys ja huolehtimaan siitä, että asukkailla on mahdollisuus hyödyntää alueellisia vahvuuksia mahdollisimman hyvin. Lissabonin sopimuksen mukaisesti (6) ETSK katsoo, että tämäntyyppinen moninaisuus voi muodostua eduksi, joka edistää koko EU: n kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

2.7

Raja-alueet ovat syrjäisen sijaintinsa vuoksi usein sekä taloudellisesti että sosiaalisesti epäedullisemmassa asemassa (5

6

| 2.7.1 | ETSK pitää valitettavana, ettei komissio ole käynnistänyt osallistavaa prosessia, jossa laadittaisiin kokonaisvaltainen ja yhdennetty strategia Euroopan kestävän kehityksen varmistamiseksi vuoteen 2030 asti ja sen jälkeen (7). Uuden mekanismin sijoittaminen oikeaan asiayhteyteen on sen vuoksi erityisen tärkeää: ETSK katsoo, että oikeudellisen yhdenmukaistamisen lisäksi uusien rajanylisten koordinointipisteiden on myös varmistettava aloitteiden integrointi erilaisin alueellisiin prosesseihin. |
| --- | --- |

2.7.1

ETSK pitää valitettavana, ettei komissio ole käynnistänyt osallistavaa prosessia, jossa laadittaisiin kokonaisvaltainen ja yhdennetty strategia Euroopan kestävän kehityksen varmistamiseksi vuoteen 2030 asti ja sen jälkeen (7

| 2.7.2 | Näitä prosesseja ovat muun muassa aluestrategiat eri tasoilla (esimerkiksi makroaluestrategiat ja yhdennetyt kaupunkikehitysstrategiat) sekä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin liittyvien kokemusten ja erityisesti rajatylittävistä ohjelmista saatujen kokemusten ja tulosten integroiminen. |
| --- | --- |

2.7.2

Näitä prosesseja ovat muun muassa aluestrategiat eri tasoilla (esimerkiksi makroaluestrategiat ja yhdennetyt kaupunkikehitysstrategiat) sekä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin liittyvien kokemusten ja erityisesti rajatylittävistä ohjelmista saatujen kokemusten ja tulosten integroiminen.

| 2.7.3 | Nyt ehdotetussa muodossaan asetuksen vahvuutena aiemmin esitettyihin ideoihin verrattuna on se, että siinä ei suljeta pois merellisen yhteistyön mahdollisuutta (jolloin välinettä voidaan soveltaa myös dynaamisiin merialan yhteistyöhankkeisiin, kuten Suur-Kööpenhaminan alueella sekä Helsingin ja Tallinnan välillä toteutettavat hankkeet tai voimakkaasti kehittyvät Italian ja Kroatian suhteet). |
| --- | --- |

2.7.3

Nyt ehdotetussa muodossaan asetuksen vahvuutena aiemmin esitettyihin ideoihin verrattuna on se, että siinä ei suljeta pois merellisen yhteistyön mahdollisuutta (jolloin välinettä voidaan soveltaa myös dynaamisiin merialan yhteistyöhankkeisiin, kuten Suur-Kööpenhaminan alueella sekä Helsingin ja Tallinnan välillä toteutettavat hankkeet tai voimakkaasti kehittyvät Italian ja Kroatian suhteet).

| 2.7.4 | Vaikka soveltamisen alueellinen taso on säädösehdotuksen tulkinnan mukaan NUTS 3, ehdotuksen pohjalta mekanismia sovelletaan niin pieniin alueisiin kuin on perustellusti mahdollista, mitä on pidettävä myönteisenä asiana. On kuitenkin tärkeää, että asetuksessa otetaan huomioon tapaukset, joissa alueellista soveltamisalaa on laajennettava ehdotettujen hallinnollisten rajojen ulkopuolelle (esim. ambulanssien radiotaajuuden on tarvittaessa toimittava laajemmalla alueella). |
| --- | --- |

2.7.4

Vaikka soveltamisen alueellinen taso on säädösehdotuksen tulkinnan mukaan NUTS 3, ehdotuksen pohjalta mekanismia sovelletaan niin pieniin alueisiin kuin on perustellusti mahdollista, mitä on pidettävä myönteisenä asiana. On kuitenkin tärkeää, että asetuksessa otetaan huomioon tapaukset, joissa alueellista soveltamisalaa on laajennettava ehdotettujen hallinnollisten rajojen ulkopuolelle (esim. ambulanssien radiotaajuuden on tarvittaessa toimittava laajemmalla alueella).

| 2.8 | Kuten EU:n uudesta talousarvioesityksestä ilmenee, ympäristönsuojelusta on tätä nykyä tullut kiistaton painopisteala: komissio ehdottaa ympäristö- ja ilmastotoimien rahoituksen lisäämistä (8). On selvää, että on syytä ottaa tyytyväisenä vastaan kaikki pyrkimykset noudattaa eurooppalaista ekosysteemiä koskevaa johdonmukaista lähestymistapaa, joka mahdollistaa luonnon suojelemisen. |
| --- | --- |

2.8

Kuten EU:n uudesta talousarvioesityksestä ilmenee, ympäristönsuojelusta on tätä nykyä tullut kiistaton painopisteala: komissio ehdottaa ympäristö- ja ilmastotoimien rahoituksen lisäämistä (8

| 2.9 | Kuten Euroopan komissio ilmaisee tiedonannossaan ”Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla” (9) (jossa esitellään kymmenen ehdotuksen avulla keinoja, joilla EU ja sen jäsenvaltiot voisivat vähentää rajanylisen vuorovaikutuksen hankaluutta, pitkäkestoisuutta ja kalleutta sekä edistää palvelukokonaisuuksien muodostumista sisärajoilla), myös ETSK katsoo, että yhteistyön tulee ulottua oikeudellista yhdenmukaistamista pidemmälle (monikielisyyden tukeminen jne.). |
| --- | --- |

2.9

Kuten Euroopan komissio ilmaisee tiedonannossaan ”Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla” (9

| 2.10 | Vaarana on kuitenkin, että järjestelmän perustamisen vapaaehtoisuus johtaa Euroopassa entistä suurempaan oikeuskäytäntöjen ja hallinnollisten järjestelyjen hajanaisuuteen ja että lisäksi syntyy huomattavia eroja kehittyneimpien ja vähemmän kehittyneiden jäsenvaltioiden käytäntöjen välille. Viimeksi mainitut kohtaavat paitsi erilaisia oikeudellisia esteitä myös vakavampia haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi taloudellisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

2.10

Vaarana on kuitenkin, että järjestelmän perustamisen vapaaehtoisuus johtaa Euroopassa entistä suurempaan oikeuskäytäntöjen ja hallinnollisten järjestelyjen hajanaisuuteen ja että lisäksi syntyy huomattavia eroja kehittyneimpien ja vähemmän kehittyneiden jäsenvaltioiden käytäntöjen välille. Viimeksi mainitut kohtaavat paitsi erilaisia oikeudellisia esteitä myös vakavampia haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi taloudellisiin näkökohtiin.

| 2.11 | ETSK tiedostaa, että lainsäädännön yhdenmukaistaminen on aikaavievää, mutta kannustaa kuitenkin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön mahdollisimman homogeenisen rakenteen. Yleisesti ottaen näyttää siltä, että asetusehdotuksella pyritään lyhentämään menettelyllisiä määräaikoja paikallisten toimijoiden suojelemiseksi. Mekanismin monimutkaisuuden ja byrokraattisten menettelyjen keston vuoksi suunniteltujen määräaikojen noudattaminen edellyttää kuitenkin vahvaa yhteistyöhalukkuutta. |
| --- | --- |

2.11

ETSK tiedostaa, että lainsäädännön yhdenmukaistaminen on aikaavievää, mutta kannustaa kuitenkin jäsenvaltioita ottamaan käyttöön mahdollisimman homogeenisen rakenteen. Yleisesti ottaen näyttää siltä, että asetusehdotuksella pyritään lyhentämään menettelyllisiä määräaikoja paikallisten toimijoiden suojelemiseksi. Mekanismin monimutkaisuuden ja byrokraattisten menettelyjen keston vuoksi suunniteltujen määräaikojen noudattaminen edellyttää kuitenkin vahvaa yhteistyöhalukkuutta.

| 2.12 | Myös uusi monitasoinen institutionaalinen järjestelmä herättää tiettyjä kysymyksiä. On tärkeää määritellä näiden instituutioiden toimintakehys siten, ettei ilmenevillä esteillä ole vaikusta viranomaistahoihin (riittämätön kapasiteetti jne.). |
| --- | --- |

2.12

Myös uusi monitasoinen institutionaalinen järjestelmä herättää tiettyjä kysymyksiä. On tärkeää määritellä näiden instituutioiden toimintakehys siten, ettei ilmenevillä esteillä ole vaikusta viranomaistahoihin (riittämätön kapasiteetti jne.).

| 2.13 | Komitea onkin tyytyväinen Euroopan komission koordinoivaan rooliin, johon sillä on mahdollisuus syyskuussa 2017 perustetun raja-alueiden yhteyspisteen ansiosta (10). |
| --- | --- |

2.13

Komitea onkin tyytyväinen Euroopan komission koordinoivaan rooliin, johon sillä on mahdollisuus syyskuussa 2017 perustetun raja-alueiden yhteyspisteen ansiosta (10

| 2.13.1 | Komitea on kuitenkin huolissaan EU-rahoituksen puutteesta, joka voi aiheuttaa ongelmia erityisesti vähemmän kehittyneissä jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komitea pitää tärkeänä, että luodaan mahdollisuus yhdistää eri rahastot ja mekanismi toisiinsa. |
| --- | --- |

2.13.1

Komitea on kuitenkin huolissaan EU-rahoituksen puutteesta, joka voi aiheuttaa ongelmia erityisesti vähemmän kehittyneissä jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komitea pitää tärkeänä, että luodaan mahdollisuus yhdistää eri rahastot ja mekanismi toisiinsa.

| 2.14 | ETSK pitää erityisen myönteisenä aloitteen suuntautumista alhaalta ylöspäin, sillä yhdenmukaistamismenettely saa alkunsa nimenomaan paikallisista toimijoista eli tahoista, joilla tosiasiassa on kokemusta edellä mainituista esteistä ja niistä selviytymisestä. |
| --- | --- |

2.14

ETSK pitää erityisen myönteisenä aloitteen suuntautumista alhaalta ylöspäin, sillä yhdenmukaistamismenettely saa alkunsa nimenomaan paikallisista toimijoista eli tahoista, joilla tosiasiassa on kokemusta edellä mainituista esteistä ja niistä selviytymisestä.

| 2.14.1 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa toimii asianomaisia paikallisaktiiveja, ja niillä on siksi erityisen hyvät edellytykset havaita paikallisia ongelmia ja tehdä ratkaisuehdotuksia. ETSK katsookin, että kyseisten organisaatioiden osallistuminen on erityisen tärkeää, ja kehottaa hyödyntämään niiden asiantuntemusta ja koordinointikykyä (tukeutuen esimerkiksi kauppakamarien tarjoamiin alueidenvälisiin indikaattoreihin taikka ammatti- tai etujärjestöjen jo tekemään yhteistyöhön). Komitea pitää tärkeänä myös sitä, että valtio- ja aluetason talous- ja sosiaalineuvostojen tekemä työ otetaan huomioon. |
| --- | --- |

2.14.1

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa toimii asianomaisia paikallisaktiiveja, ja niillä on siksi erityisen hyvät edellytykset havaita paikallisia ongelmia ja tehdä ratkaisuehdotuksia. ETSK katsookin, että kyseisten organisaatioiden osallistuminen on erityisen tärkeää, ja kehottaa hyödyntämään niiden asiantuntemusta ja koordinointikykyä (tukeutuen esimerkiksi kauppakamarien tarjoamiin alueidenvälisiin indikaattoreihin taikka ammatti- tai etujärjestöjen jo tekemään yhteistyöhön). Komitea pitää tärkeänä myös sitä, että valtio- ja aluetason talous- ja sosiaalineuvostojen tekemä työ otetaan huomioon.

| 2.14.2 | On niin ikään tärkeää, että jäsenvaltiot antavat kansalaisyhteiskunnalle laaja-alaista tukea, jotta myös taloudellisesti heikommassa asemassa olevat toimijat saavat tietoa mahdollisuuksista ja voivat hyötyä niistä. |
| --- | --- |

2.14.2

On niin ikään tärkeää, että jäsenvaltiot antavat kansalaisyhteiskunnalle laaja-alaista tukea, jotta myös taloudellisesti heikommassa asemassa olevat toimijat saavat tietoa mahdollisuuksista ja voivat hyötyä niistä.

| 2.14.3 | ETSK ehdottaakin, että tuetaan rajaseutualueiden organisaatioiden (joita ovat esimerkiksi Euroopan raja-alueiden liitto, ranskalainen rajayhteistyöjärjestö Mission Opérationnelle Transfrontalière ja Keski-Euroopan rajat ylittävien aloitteiden tukipalvelu) toimintaa, jotta voidaan edistää raja-alueiden etuja, solmia yhteyksiä ja vaihtaa kokemuksia eri toimijoiden välillä sekä luoda yhteistyömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.14.3

ETSK ehdottaakin, että tuetaan rajaseutualueiden organisaatioiden (joita ovat esimerkiksi Euroopan raja-alueiden liitto, ranskalainen rajayhteistyöjärjestö Mission Opérationnelle Transfrontalière

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 1.

1

(2)  http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

2

(3)  http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/policy/cooperation/european-territorial/cross-border/review/

3

(4)  Camagni ym., Quantification of the effects of legal and administrative border obstacles in land border regions, Euroopan komissio, Bryssel, 2017.

4

Quantification of the effects of legal and administrative border obstacles in land border regions

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr_fi.pdf

5

(6)  EUVL C 306, 17.12.2007.

6

(7)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 91.

7

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-4002_fi.htm

8

(9)  http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

9

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3270_fi.htm

10

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/128

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan työviranomaisen perustamisesta”

(COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD))

(2018/C 440/21)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 6.4.2018
  Euroopan parlamentti, 16.4.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 46 ja 304 artikla ja 91 artiklan 1 kohta |
| Vastaava erityisjaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 19.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 189/16/29 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 6.4.2018

Euroopan parlamentti, 16.4.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 46 ja 304 artikla ja 91 artiklan 1 kohta

Vastaava erityisjaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

19.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

20.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

189/16/29

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Rajatylittävien työmarkkinoiden tilanteeseen liittyy merkittäviä ongelmia yritysten, työntekijöiden ja jäsenvaltioiden kannalta, erityisesti epäreilua kilpailua, sosiaalista polkumyyntiä ja verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyviä erilaisia laittomuuksia ja petoksia. Myös yrityksille ja työntekijöille suunnattu riittämätön tiedotus, jäsenvaltioiden välinen heikko yhteistyö ja työsuojelutarkastusten yleisesti ottaen puutteellinen kapasiteetti kärjistävät nykyisiä ongelmia ja eturistiriitoja. Vaikka tiettyihin toimenpiteisiin on ryhdytty, EU:n toimielimet, komission puheenjohtaja, ETSK, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat tuoneet esiin tarpeen lisätä ja parantaa toimia tämän tilanteen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komission ehdotus asetukseksi Euroopan työviranomaisen perustamisesta on asianmukaisesti täytäntöönpantuna merkittävä askel oikeaan suuntaan rajatylittävän liikkuvuuden parantamiseksi, unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädännön noudattamiseksi, jäsenvaltioiden työmarkkinaviranomaisten yhteistyön edistämiseksi ja asianmukaisten ja ajan tasalle saatettujen tietojen saannin parantamiseksi, laittomuuksien torjumiseksi ja sisämarkkinoiden vahvistamiseksi, jos Euroopan työviranomainen kunnioittaa jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltaa ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä ja tarjoavat tukea. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa komission aloitetta, jolla on tarkoitus auttaa ratkaisemaan rajatylittävään liikkuvuuteen liittyvät ongelmat. ETSK panee merkille, että komissio ehdottaa asetusta Euroopan työviranomaisen perustamisesta ja painottaa, että jäsenvaltioiden välinen järjestelmällinen yhteistyö muodostaa tasapainoisen perustan innovatiivisten ja lisäarvoa tuottavien ratkaisujen etsimiseksi yrityksille, työntekijöille sekä kansallisille työvoima- ja työsuojeluviranomaisille toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa yleisellä tasolla komission pyrkimystä parantaa rajatylittävää yhteistyötä ja välttää laittomia käytänteitä. Tekstijaksossa ”Erityistä” ETSK täsmentää näkökohdat, joista se on samaa mieltä (ks. kohta 4.1), esittää huomioita (ks. kohta 4.2.) ja tekee joukon ehdotuksia (ks. kohta 4.3), jotka komitea toivoo otettavan huomioon Euroopan työviranomaisen toiminnan tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota tarkkaavaisuuteen, kun eri elimiä liitetään Euroopan työvoimaviranomaisen piiriin niin, että hyödynnetään kerätty kokemus ja osaaminen ja varmistetaan, ettei muiden välineiden ja rakenteiden kanssa ole päällekkäisyyksiä, jotta lopulta voidaan varmistaa Euroopan työvoimaviranomaisen tehokkaampi toiminta. On olennaisen tärkeää varmistaa Euroopan työviranomaisen riippumattomuus osoittamalla sille riittävät omat varat tehtävien suorittamista varten. ETSK kuitenkin varoittaa Euroopan työviranomaisen varojen mahdollisesta niukkuudesta, joka saattaa vaarantaa viranomaisen tehokkuuden. Nämä kysymykset ja työviranomaisen kustannustehokkuuden herättämä huoli huomioon ottaen onkin tärkeää varmistaa, että sen varoja hallinnoidaan asianmukaisesti |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Useista esittämistään ehdotuksista ETSK kiinnittää erityistä huomiota ehdotukseen, joka koskee työmarkkinaosapuolten osallistumista (ks. kohta 4.3.3). Ratkaisut rajatylittävää liikkuvuutta koskeviin ongelmiin löydetään helpommin, jos työmarkkinaosapuolet osallistuvat aiempaa aktiivisemmin toimintaan unioni-, jäsenvaltio- ja alakohtaisella tasolla, ja se on ETSK:n tässä tekemän ehdotuksen tavoite. ETSK ehdottaa, että Euroopan työviranomaisen sidosryhmien edustajien ryhmä muutetaan Euroopan työviranomaisen neuvoa-antavaksi toimikunnaksi ja että työmarkkinaosapuolten osallistumista kyseisessä elimessä vahvistetaan. |
| --- | --- |

1.6

2.   Taustaa

| 2.1 | Viime vuosina työvoiman liikkuvuus on kasvanut huomattavasti: vuosina 2010–2017 niiden kansalaisten lukumäärä, jotka asuivat tai työskentelivät muussa jäsenvaltiossa kuin synnyinmaassaan kasvoi kahdeksasta miljoonasta 17 miljoonaan, ja lähetettyjen työntekijöiden määrä on vuodesta 2010 kasvanut 68 prosenttia 2,3 miljoonaan vuonna 2016. Maantieliikenteen alalla on myös yli 2 miljoonaa työntekijää, jotka ylittävät EU:n sisärajat päivittäin kuljettaessaan tavaroita tai matkustajia (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Merkittävä Euroopan sosiaaliseen todellisuuteen liittyvä näkökohta koskee köyhyyttä, joka ei ole vähentynyt merkittävästi ja josta kärsii noin 23,5 prosenttia Euroopan unionin väestöstä (2). Jotkut näistä ihmisistä ovat työelämän ulkopuolelle jääneitä lannistuneita henkilöitä, vammaisia kansalaisia, kolmansista maista lähtöisin olevia maahanmuuttajia, romaneja ja asunnottomia ihmisiä, ja osa heistä elää eri jäsenvaltiossa kuin siinä, josta he ovat kotoisin. Näille ihmisille voitaisiin löytää helpommin ratkaisuja, jos rajatylittävät työmarkkinat toimisivat nykyistä tehokkaammin, sillä näin avautuisi parempia työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan unionin toimielimet ovat jo ilmaisseet näkemyksensä työvoiman liikkuvuutta koskevasta kysymyksestä. Komissio toteaa, että ”EU-sääntöjen noudattamiseen ja niiden tehokkaaseen ja vaikuttavaan täytäntöönpanoon liittyy [– –] ongelmia, jotka voivat vaarantaa luottamuksen ja oikeudenmukaisuuden sisämarkkinoilla. Esiin tuodut ongelmat liittyvät erityisesti liikkuvuutta harjoittavien työntekijöiden alttiuteen väärinkäytöksille tai heidän oikeuksiensa loukkaamiseen samoin kuin yrityksiin, jotka toimivat epävarmassa tai epäselvässä liiketoimintaympäristössä ja joilla on eriarvoiset toimintaedellytykset” (3). Euroopan parlamentti korostaa, että jäsenvaltioiden välistä ja niiden harjoittamaa valvontaa ja koordinointia on vahvistettava, myös niin, että tiivistetään tiedonvaihtoa työsuojeluviranomaisten välillä, ja vapaaseen liikkuvuuteen liittyvien oikeuksien käyttöä on tuettava aktiivisesti (4). Neuvosto korostaa tarvetta parantaa hallinnollista yhteistyötä ja kehittää avunantoa ja tiedonvaihtoa työntekijöiden lähettämiseen liittyvien petosten torjunnassa sekä selkeiden ja avointen tietojen antamista palveluntarjoajille ja työntekijöille (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker tiivistää hyvin 13. syyskuuta 2017 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessaan EU:n toimielinten kannan: ”Meidän olisi varmistettava, että uusi eurooppalainen tarkastus- ja valvontaelin valvoo työvoiman liikkuvuutta koskevien EU-sääntöjen noudattamista tasapuolisesti, yksinkertaisesti ja tuloksellisesti. Ei ole järkevää, että pankkinormien noudattamista valvoo pankkiviranomainen, mutta sisämarkkinoiden oikeudenmukaisuutta varmistamassa ei ole yhteistä työviranomaista” (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Myös ETSK on jo antanut useita lausuntoja (7) tästä aiheesta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Huolimatta siitä, että viime vuosina on hyväksytty joukko aloitteita ja ehdotuksia työvoiman oikeudenmukaisen liikkuvuuden edistämiseksi, niiden toteuttaminen ja valvonta ovat vielä riittämättömiä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nykyinen tilanne, jolle ovat ominaisia väärinkäytökset ja laittomat käytännöt eräissä jäsenvaltioissa, on yhteydessä populismiin ja on edistänyt viime vuosina monissa jäsenvaltioissa kehittynyttä EU:n vastaista mielialaa ja kasvavaa protektionismia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Nämä huomiot osoittavat, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ei noudateta. Tämä koskee erityisesti 15, 16, 21, 29, 31, 34, 35 ja 45 artiklaa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tämän todellisuuden tunnustaminen oli itse asiassa yksi tärkeimmistä syistä julistukselle Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jolla pyritään ”varmistamaan kansalaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet ja yhdenvertainen pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus” (8). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nämä EU:n toimielinten havainnot ovat samansuuntaisia kuin varoitukset ja huomautukset, joita eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet, ammattiliitot, yritykset ja useat kansalliset viranomaiset ovat esittäneet vuosien kuluessa peräänkuuluttaessaan poliittisia toimenpiteitä tämän tilanteen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Jäsenvaltioiden väliset merkittävät erot työsuojeluviranomaisten toimivallassa ja resursseissa ovat tunnustettu tosiasia, ja useissa tapauksissa tarkastajia on vähemmän kuin mitä ILO suosittelee (9). Toisaalta työsuojeluun osoitettujen resurssien väheneminen, kielivaikeudet ja digitalisoinnin vaihteleva taso ovat tuoneet esiin heikon tietämyksen siitä, miten työvoiman rajatylittävä liikkuvuus toimii käytännössä, joten näiden puutteiden korjaamiseksi tarvitaan EU-tason toimia ja tukea jäsenvaltiolle, jotta ne voivat tehdä yhteistyötä ja liittyä vapaaehtoisesti yhteisiin aloitteisiin entistä tehokkaammin ja ennakoivammin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Internetissä järjestettyjen avointen kuulemisten (10) ja sisäisten kuulemisten tulokset osoittavat, että epäkohdat koskevat erityisesti työntekijöille ja yrityksille rajatylittävissä tilanteissa annettavaa puutteellista tukea ja neuvontaa sekä näiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien julkisesti saatavilla olevien tietojen puutteellisuutta ja hajanaisuutta, kansallisten viranomaisten välistä riittämätöntä yhteistyötä ja koordinointia sekä sääntöjen tehotonta soveltamista ja noudattamista. Kohdennetuista kuulemisista on saatu vaihtelevia tuloksia. Valtaosa vastaajista kannatti sitä, että perustetaan uusi viranomainen, joka pyrkii parantamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä helpottamalla tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtoa. Samalla vastaajat korostivat, että uuden viranomaisen olisi kunnioitettava kaikilta osin perussopimuksiin pohjautuvaa kansallista toimivaltaa ja ettei sen pitäisi lisätä raportointivaatimuksia. Niin ikään esitettiin kriittisiä huomioita mahdollisesta päällekkäisyydestä nykyisten hallintorakenteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.12

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK tukee komission pyrkimyksiä torjua laittomuuksia ja petoksia rajatylittävässä liikkuvuudessa. Euroopan työviranomaisen perustaminen onkin jatkoa heinäkuussa 2014 annetuille poliittisille suuntaviivoille sosiaalisemman Euroopan luomiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tarvitaan kansallisten viranomaisten välistä tehokasta yhteistyötä ja yhtenäisiä hallinnollisia toimia yhä eurooppalaisempien työmarkkinoiden hallinnoimiseksi ja jotta Euroopan työviranomaisen avulla – jos se perustetaan – voidaan selkeän toimeksiannon puitteissa ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen vastata oikeudenmukaisella, yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla merkittäviin haasteisiin, joita rajatylittävän liikkuvuuden alalla ilmenee (11). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan ”[r]ajatylittävä liikkuvuus EU:ssa hyödyttää sekä yksittäisiä ihmisiä että taloutta ja yhteiskuntia kokonaisuudessaan” ja että nämä hyödyt ”ovat riippuvaisia selkeistä, oikeudenmukaisista ja tehokkaasti täytäntöönpannuista työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan koordinointia koskevista säännöistä” (12). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on analysoinut komission ehdotusta ja katsoo, että se noudattaa vaatimuksia, jotka koskevat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston sopimusta EU:n erillisvirastojen järkeistämisestä, paremman sääntelyn periaatetta sekä ehdotetun aloitteen ja pimeän työn vastaisen EU-foorumin välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että komission tekemä päätös valita tarkastelun kohteina olleiden useiden eri mahdollisuuksien joukosta (13) toiminnallinen ratkaisu – toisin sanoen se, että perustetaan jäsenvaltioiden yhteistyöhön perustuva uusi virasto ja hyödynnetään olemassa olevia rakenteita – on oikea ja vastaa nykyisessä tilanteessa vallitsevia tarpeita. Komitea on samaa mieltä komission kanssa näkemyksestä, jonka mukaan valittu menettelytapa Euroopan työviranomaisen perustamiseksi – toisin sanoen asetus, jos se hyväksytään – tarjoaa suuremman oikeusvarmuuden ja on näin ollen tarkoituksenmukaisin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo, että perustamalla Euroopan työviranomainen – edellyttäen, että kaikki jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä ja antavat asialle tukensa – voidaan korjata edellä mainitut merkittävät epäkohdat. ETSK painottaa, että Euroopan työviranomaisen on keskityttävä työvoiman liikkuvuuden parantamiseen, sääntöjen täytäntöönpanoon, laittomuuksien torjuntaan ja sisämarkkinoiden lujittamiseen jäsenvaltioiden välistä rajatylittävää yhteistyötä vahvistamalla. Mitä enemmän Euroopan työviranomainen keskittyy tehtäväänsä tavoitteistaan poikkeamatta, sitä paremmin se pystyy torjumaan virheelliset tai kielteiset tulkinnat merkityksellisyydestään. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannattaa yleisellä tasolla komission ehdottamaa asetusta ja erityisesti siltä osin kuin kyse on tavoitteista (2 artikla), tehtävistä (5 artikla), työvoiman rajatylittävää liikkuvuutta koskevista tiedoista (6 artikla), työvoiman rajatylittävää liikkuvuutta koskevien palvelujen saannista (7 artikla), jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä ja tiedonvaihdosta (8 artikla) ja yhteistyöstä rajatylittävien työmarkkinahäiriöiden tapauksessa (14 artikla), sillä kyseisissä artikloissa määritetään Euroopan työviranomaisen tehtävät, joiden avulla voidaan osaltaan varmistaa työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien yhdenvertainen noudattaminen vastaanottavassa maassa, sosiaalisen polkumyynnin torjuminen, yritysten välinen terve kilpailu ja petosten torjuminen rajatylittävän liikkuvuuden alalla. Nämä ovat ongelmia, joita jäsenvaltiot eivät yksin kykene ratkaisemaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että nämä tavoitteet ja tehtävät tuovat selkeyttä Euroopan työviranomaisen todellisista tehtävistä ja roolista esitettyihin perusteltuihin epäilyksiin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että Euroopan työviranomaisen toiminnalla on kaikki edellytykset saada aikaan myönteinen vaikutus, sillä se antaa oman panoksensa tarjottaessa jäsenvaltioille ja työmarkkinaosapuolille tehokasta operatiivista ja teknistä tukea työvoiman liikkuvuuteen liittyvien laittomuuksien, väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi. Työntekijöiden ja kansalaisten oikeudet yhdenvertaiseen kohteluun sekä työllistymismahdollisuuksien ja sosiaaliturvan saatavuuteen taataan tarjoamalla työntekijöille ja työnantajille asiaankuuluvia tietoja ja palveluja, kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön ja tietojenvaihdon avulla, toteuttamalla yhteisiä ja samanaikaisia tarkastuksia sekä tekemällä yhteistyötä rajaylittävissä riita-asioissa tai työmarkkinahäiriöissä, kuten yritysten uudelleenjärjestelyissä, joilla on vaikutuksia useaan jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK pyrkii siihen, että Euroopan työviranomainen toimii inspiraation lähteenä ja kannustimena kansallisten viranomaisten valmiuksien lisäämiseksi erityisesti, kun kyse on työsuojelutarkastuksista ja alan henkilöstöstä sekä sellaisten tietojen ja neuvojen tarjoamisesta, joiden avulla eurooppalaiset yritykset ja työntekijät ymmärtävät, mitä sääntöjä sovelletaan rajatylittävissä tilanteissa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK painottaa työn uusien muotojen merkitystä. Ne ovat seurausta teknologisista ja digitaalisista innovaatioista yrityksissä ja työmarkkinoilla ja heijastuvat luonnollisesti rajatylittävään liikkuvuuteen, joten Euroopan työviranomaisen on otettava tämä uusi todellisuus huomioon. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toivoo, että mahdolliset synergiavaikutukset, jotka perustuvat kokemusten, valmiuksien ja tehtävien keskittämiseen sekä yhteistyöhön, jota on suunniteltu tehtäväksi Euroopan työviranomaisen puitteissa, toteutuvat käytännössä, ja että samalla vältetään päällekkäisyyksiä ja epäselvyyksiä, kun otetaan huomioon, että |
| --- | --- |

3.12

| 3.12.1 | Euroopan työviranomaiseen sisällytetään useita nykyisiä rakenteita, erityisesti työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto (EURES), työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevä tekninen komitea, työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevä asiantuntijakomitea, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan tekninen komitea, tilintarkastuslautakunta ja sovittelulautakunta sekä pimeän työn vastaista yhteistyötä edistävä eurooppalainen foorumi. |
| --- | --- |

3.12.1

| 3.12.2 | Euroopan työviranomainen tekee yhteistyötä olemassa olevien eurooppalaisten työllisyysalan virastojen, Cedefopin (14), ETF:n (15), EU-OSHA:n (16), Eurofoundin (17), sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän neuvoa-antavan komitean kanssa. |
| --- | --- |

3.12.2

| 3.12.3 | ETSK kuitenkin toivoo ja odottaa, että tällainen integroiminen ja tiiviimpi yhteistyö merkitsevät tosiasiallista edistymistä tehokkuudessa ja ettei olemassa olevia hyviä käytänteitä ja näillä eri aloilla tehtyä työtä vaaranneta. ETSK panee merkille Benelux-maiden hyvät esimerkit, pimeän työn vastaisen EU-foorumin sekä eurooppalaisen henkilökortin luomisen rakennusalalla. Nämä aloitteet on turvattava ja ulotettava mahdollisuuksien mukaan muille aloille, ja näihin valmiuksiin tukeutuen on käynnistettävä muita samantapaisia innovatiivisia aloitteita. Toinen esimerkki tämäntyyppisistä innovatiivisista aloitteista on eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen luominen – aloite, joka konkretisoituu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 (18) meneillään olevan ajantasaistamisen sekä sosiaaliturvatietojen sähköiseen vaihtojärjestelmään (EESSI) tähtäävien töiden loppuun saattamisen myötä. |
| --- | --- |

3.12.3

| 3.13 | ETSK painottaa olevan tärkeää, että asetuksessa säädetään työmarkkinaosapuolten osallistumisesta Euroopan työviranomaisen toimintaan ja hallinnointiin (24 artikla). ETSK korostaa kuitenkin, että tämä suunniteltu osallistuminen on selkeästi riittämätöntä. ETSK toivoo, että osallistumisella voisi olla tosiasialliset edellytykset luoda todellista lisäarvoa työvoiman liikkuvuuteen liittyvien käytännön ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK katsoo, että Euroopan työviranomaisen on noudatettava toissijaisuusperiaatetta, eikä se voi puuttua jäsenvaltioiden työmarkkinoiden toimintaan erityisesti, kun kyse on niiden työmarkkinasuhde- ja työehtosopimusneuvottelujärjestelmistä (kaikilla tasoilla), työmarkkinaosapuolten itsenäisyydestä ja työsuojelutarkastusten toteuttamisesta. |
| --- | --- |

3.14

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK korostaa ja kannattaa seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Kansallisten viranomaisten kanssa tehtäviä samanaikaisia ja yhteisiä tarkastuksia edistetään aina kun tapahtuu säännösten noudattamatta jättämistä, petoksia tai väärinkäytöksiä. Tarkastusten tulisi kuitenkin olla asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisia. Nämä tarkastukset on toteutettava vapaaehtoisuuteen perustuen jäsenvaltioiden toimivaltuuksien kunnioittamiseksi. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että jäsenvaltion mahdollinen osallistumatta jättäminen – joka on aina perusteltava – saattaa vaarantaa Euroopan työviranomaisen toiminnan tehokkuuden. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Euroopan työviranomaisella ei ole aloitevaltaa toteuttaa samanaikaisia ja yhteisiä tarkastuksia, jotka kuuluvat kansallisten viranomaisten toimivallan piiriin, mutta se voi ehdottaa jäsenvaltioille tarkastusten toteuttamista havaitessaan tapauksia, joissa kyse on lainsäädännön noudattamatta jättämisestä, väärinkäytöksistä tai rajatylittävistä petoksista. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Euroopan työviranomainen vastaa Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalista yhteistoiminnassa yhteisen digitaalisen palveluväylän kanssa sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) ja sosiaaliturvatietojen sähköisen vaihtojärjestelmän (EESSI) yhteydessä. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Euroopan työviranomainen tunnustaa työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen itsenäisyyden ja arvostaa sitä sekä painottaa erityisesti työmarkkinaosapuolten aktiivisen osallistumisen merkitystä sen omien tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Euroopan työviranomaisen antama tuki ammattiliitoille ja yrityksille on tärkeää erityisesti tiedotuksen ja teknisen tuen alalla ja myös rajatylittävien työmarkkinakiistojen tapauksissa. Niillä katsotaan näin ollen olevan keskeinen rooli varmistettaessa lainsäädännön noudattaminen. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Euroopan työviranomainen toimii sovittelijana kansallisten viranomaisten välisissä kiistoissa ja erityisesti sosiaaliturvaan liittyvissä erimielisyyksissä. Tätä prosessia on selkiytettävä. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Yhdyssiteinä jäsenvaltioihin toimivat kansalliset yhteyshenkilöt lisäävät epäilemättä Euroopan työviranomaisen työskentelyn vaikuttavuutta. On kuitenkin selkiytettävä kansallisten yhteyshenkilöiden toiminnallisia yhteyksiä alkuperäjäsenvaltioihin, ei yksinomaan hallintoon vaan myös kansallisiin työmarkkinaosapuoliin. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | On olennaisen tärkeää varmistaa Euroopan työviranomaisen riippumattomuus osoittamalla sille riittävät omat varat tehtävien suorittamista varten. ETSK kuitenkin varoittaa Euroopan työviranomaisen varojen mahdollisesta niukkuudesta, joka saattaa vaarantaa viranomaisen tehokkuuden. Myös sen kustannustehokkuus herättää huolta, ja onkin tärkeää varmistaa, että sen varoja hallinnoidaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.2 | Euroopan työviranomaiselle osoitettujen tehtävien osalta ETSK esittää seuraavat huomiot: |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Kansallisten viranomaisten väliset työvoiman liikkuvuuteen ja sosiaaliturvan yhteensovittamiseen liittyvät riidat voidaan ratkaista Euroopan työviranomaisen sovittelun avulla jäsenvaltion viranomaisten pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä niiden kanssa. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Tällainen sovittelu ei saa kuitenkaan vaarantaa yhdenkään asianomaisen osapuolen mahdollisuutta hakea muutosta toimivaltaisessa tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | On tarpeen selkiyttää Euroopan työviranomaisen vuorovaikutusta ja yhteistyötä niiden EU:n virastojen ja muiden elinten kanssa, jotka ovat yhteydessä työllisyyskysymyksiin sekä lainsäädännön noudattamiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Euroopan työviranomaisen perustamisen ei pidä aiheuttaa hallinnollisia lisäkustannuksia yrityksille ja työntekijöille. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.3 | Kun otetaan huomioon tarve saavuttaa Euroopan työviranomaisen perustamisen taustalla olevat tavoitteet, ETSK ehdottaa, että Euroopan komission asetusehdotukseen sisällytetään seuraavat näkökohdat: |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | On selkiytettävä jäsenvaltioiden velvollisuutta tehdä yhteistyötä Euroopan työviranomaisen kanssa tarjoamalla tietoja ja apua ja mahdollistamalla pääsy käyttämään kansallisia tietokantoja lainsäädännön, sosiaaliturvan ja verotuksen alalla. Niin ikään on selkiytettävä sitä, miten kustannukset jaetaan eri jäsenvaltioiden kesken erityisesti yhteisten tarkastusten osalta. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Euroopan työviranomaisen toiminnan tulisi auttaa torjumaan petoksia tiiviin yhteistyön ansiosta tarvittaessa Europolin ja Eurojustin kanssa. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Asetuksen 24 artiklaa työmarkkinaosapuolten osallistumisesta on muutettava, sillä se on ilmeisen riittämätön. Ehdotetaan, että






  i. | perustetaan Euroopan työviranomaisen neuvoa-antava toimikunta, joka korvaa sidosryhmien edustajien ryhmän. |
| --- | --- | --- |

4.3.3

i.

perustetaan Euroopan työviranomaisen neuvoa-antava toimikunta, joka korvaa sidosryhmien edustajien ryhmän.

| ii. | toimikunnan tehtävänä olisi – sen lisäksi, mitä mainitussa artiklassa jo säädetään – antaa lausunto toimikautta ja asianomaista vuotta koskevasta toimintasuunnitelmasta, toimintakertomuksesta sekä toimitusjohtajan nimittämistä koskevasta hallintoneuvoston ehdotuksesta. |
| --- | --- |

ii.

toimikunnan tehtävänä olisi – sen lisäksi, mitä mainitussa artiklassa jo säädetään – antaa lausunto toimikautta ja asianomaista vuotta koskevasta toimintasuunnitelmasta, toimintakertomuksesta sekä toimitusjohtajan nimittämistä koskevasta hallintoneuvoston ehdotuksesta.

| iii. | toimikunta koostuu 17 jäsenestä: 12 eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten edustajaa (keskeiset rakennusteollisuuden, maatalouden ja liikenteen alat mukaan luettuina), kolme komission edustajaa, neuvoa-antavan toimikunnan puheenjohtajana toimiva hallintoneuvoston puheenjohtaja ja toimitusjohtaja. |
| --- | --- |

iii.

toimikunta koostuu 17 jäsenestä: 12 eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten edustajaa (keskeiset rakennusteollisuuden, maatalouden ja liikenteen alat mukaan luettuina), kolme komission edustajaa, neuvoa-antavan toimikunnan puheenjohtajana toimiva hallintoneuvoston puheenjohtaja ja toimitusjohtaja.

| iv. | toimikunta kokoontuu vähintään kolme kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

iv.

toimikunta kokoontuu vähintään kolme kertaa vuodessa.

| 4.3.4 | Euroopan työviranomainen perustaa jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ajantasaisen tietokannan yrityksistä, jotka syyllistyvät laittomuuksiin rajatylittävän liikkuvuuden alalla. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Euroopan työviranomaisen on tarkasteltava eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen käyttöönottamista, vaikka aloitevalta tässä asiassa kuuluu komissiolle. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Euroopan työviranomaisen on laadittava rajatylittävää liikkuvuutta käsittelevä vuotuinen kertomus, jossa arvioidaan riskejä ja mahdollisuuksilla erityisesti arimmassa asemassa olevilla maantieteellisillä alueilla ja kaikkein haavoittuvimmilla aloilla. |
| --- | --- |

4.3.6

Bryssel 20. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2018) 68 final, s. 7.

1

(2)  Väestö, jota uhkaa köyhyys- ja sosiaalinen syrjäytyminen, 2016 (Eurostat, 2018).

2

(3)  COM(2018) 131 final, s. 1.

3

(4)  COM(2018) 131 final, s. 1 ja 2, 2015/2255(INI), 2013/2112(INI), 2016/2095(INI).

4

(5)  COM(2018) 131 final, s. 2.

5

(6)  Unionin tilaa käsittelevä puhe vuodelta 2017 löytyy täältä: https://ec.europa.eu/commission/state-union-2017_fi

6

(7)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 81; EUVL C 264, 20.7.2016, s. 11; EUVL C 345, 13.10.2017, s. 85; EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45.

7

(8)  COM(2017) 250, s. 4.

8

(9)  ILO:n yleissopimuksen nro 81 mukaan suositeltu määrä on yksi tarkastaja 10 000:ta työntekijää kohti teollistuneissa markkinatalouksissa (ILO:n 297. kokous marraskuussa 2006).

9

(10)  COM(2018) 131 final.

10

(11)  Euroopan komissio viittaa näihin haasteisiin yksilöimällä ne seuraavasti: sosiaalisen polkumyynnin tapaukset, voimassa olevan lainsäädännön noudattamatta jättäminen ja vilpilliset käytännöt rajatylittävissä tilanteissa; riittämätön tiedotus, tuki ja neuvonta työntekijöille ja työnantajille rajatylittävissä tilanteissa, kun kyse on oikeuksista ja velvollisuuksista; riittämätön tiedonsaanti ja tietojen jakaminen työvoiman liikkuvuuteen ja sosiaaliturvan koordinointiin liittyvistä eri aloista vastaavien kansallisten viranomaisten välillä; kansallisten viranomaisten riittämättömät valmiudet organisoida yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa; heikot tai puuttuvat rajatylittävien toimien mekanismit lainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen varmistamiseksi; jäsenvaltioiden välisen rajatylittävän sovittelumekanismin puuttuminen kaikilla työvoiman liikkuvuuteen ja sosiaaliturvan koordinointiin liittyvillä aloilla.

11

(12)  COM(2018) 131 final.

12

(13)  SWD(2018) 68 final ja SWD (2018) 69 final, B kohta.

13

(14)  Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus.

14

(15)  Euroopan koulutussäätiö.

15

(16)  Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto.

16

(17)  Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö.

17

(18)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 200, 7.6.2004, s. 1.

18

---

LIITE

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 39 artiklan 2 kohta):

Kohta 1.1

Muutetaan.

| 1.1 | Rajatylittävien työmarkkinoiden tilanteeseen liittyy merkittäviä ongelmia yritysten, työntekijöiden ja jäsenvaltioiden kannalta, erityisesti epäreilua kilpailua, sosiaalista polkumyyntiä ja verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyviä erilaisia laittomuuksia ja petoksia. Myös yrityksille ja työntekijöille suunnattu riittämätön tiedotus, jäsenvaltioiden välinen heikko yhteistyö ja työsuojelutarkastusten yleisellä tasolla vähäinen kapasiteetti kärjistävät nykyisiä ongelmia ja eturistiriitoja. Vaikka tiettyihin toimenpiteisiin on ryhdytty, EU:n toimielimet, komission puheenjohtaja, ETSK, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat tuoneet esiin tarpeen lisätä ja parantaa toimia tämän tilanteen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

Äänestystulos:

| Puolesta: | 93 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 124 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

93

Vastaan:

124

Pidättyi äänestämästä:

13

Kohta 3.7

Muutetaan.

| 3.7 | ETSK kannattaa yleisellä tasolla komission ehdottamaa asetusta ja erityisesti siltä osin kuin kyse on tavoitteista (2 artikla), tehtävistä (5 artikla), työvoiman rajatylittävää liikkuvuutta koskevista tiedoista (6 artikla), työvoiman rajatylittävää liikkuvuutta koskevien palvelujen saannista (7 artikla), jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä ja tiedonvaihdosta (8 artikla) ja yhteistyöstä rajatylittävien työmarkkinahäiriöiden tapauksessa (14 artikla), sillä kyseisissä artikloissa määritetään Euroopan työviranomaisen tehtävät, joiden avulla voidaan osaltaan varmistaa työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien yhdenvertainen noudattaminen vastaanottavassa maassa, laittomien käytänteiden
  sosiaalisen polkumyynnin torjuminen, yritysten välinen terve kilpailu ja petosten torjuminen rajatylittävän liikkuvuuden alalla. Nämä ovat ongelmia, joita jäsenvaltiot eivät yksin kykene ratkaisemaan. |
| --- | --- |

3.7

Äänestystulos:

| Puolesta: | 96 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 121 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

96

Vastaan:

121

Pidättyi äänestämästä:

11

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/135

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta”

(COM(2018) 132 final)

(2018/C 440/22)

| Esittelijä: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Giulia BARBUCCI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 14.5.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 292 artikla yhdessä 153 artiklan 1 kohdan c alakohdan, 153 artiklan 2 kohdan kolmannen kappaleen ja 352 artiklan kanssa |
| Vastaava erityisjaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 19.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 148/39/32 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 14.5.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 292 artikla yhdessä 153 artiklan 1 kohdan c alakohdan, 153 artiklan 2 kohdan kolmannen kappaleen ja 352 artiklan kanssa

Vastaava erityisjaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

19.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

20.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

148/39/32

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo perustavien kansainvälisten välineiden mukaisesti, että jokaisella tulee olla oikeus ihmisarvoiseen elämään, sosiaaliseen suojeluun ja suojaan kaikilta suurilta riskeiltä työssä ja elämän aikana. Tähän kuuluvat myös terveydenhuolto ja oikeus ihmisarvoiseen eläkkeeseen vanhuusvuosinaan. Epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien asianmukainen sosiaaliturva auttaisi saavuttamaan tämän tavoitteen noudattaen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettuja periaatteita, jotka on nyt toteutettava käytännössä. Heille olisi taattava pääsy ja osallistuminen terveydenhuollon, äitiys- ja vanhempainetuuksien, vammaisetuuksien ja vanhuusetuuksien piiriin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK muistuttaa, että sosiaalisen suojelun järjestelmien saatavuus on keskeinen tekijä oikeudenmukaisemman yhteiskunnan luomisessa ja perusedellytys tuottavalle, terveelle ja aktiiviselle työvoimalle. Kaikentasoisten instituutioiden, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten tulisi pyrkiä palauttamaan sosiaalisesti kestävä kehitys (1) EU:n politiikan määrittelyn ja täytäntöönpanon periaatteeksi ja asettaa siihen liittyväksi laaja-alaiseksi tavoitteeksi sosiaalisesti tasapuolisten toimintaedellytysten luominen eli tilanne, jossa kaikki voivat samojen sääntöjen nojalla ja vastaavin edellytyksin päästä sosiaalisen suojelun piiriin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot panevat suosituksen täytäntöön tarvittaessa ja raportoivat erityisten toimintasuunnitelmien muodossa muun muassa puutteista, jotka mainitaan suositusta täydentävässä Euroopan komission vaikutustenarvioinnissa, huolehtien työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan täysipainoisesta osallistumisesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti suosituksen täytäntöönpanosta odotettaviin keskeisiin vaikutuksiin, sillä ne hyödyttävät kansalaisia, työntekijöitä ja yrityksiä: niitä ovat muun muassa riskien yhteisvastuullisen jakamisen lisääntyminen, tuloturvan paraneminen, työmarkkinoiden dynaamisuus, korkeampi tuottavuus, resurssienjaon paraneminen sekä turvattomuuden ja köyhyyden väheneminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ”ETSK arvioi, että digitaaliaikakaudelle tyypillistä uuden muotoista työtä tekevien työntekijöiden sosiaaliturvaoikeuksien tunnustamiseen liittyvät ongelmat voitaisiin ratkaista kokonaisvaltaisesti tekemällä yleisuudistus järjestelmän rahoitusmalliin. Se kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään ratkaisuihin, joissa sosiaaliturvajärjestelmiä voidaan rahoittaa välineillä, jotka takaavat järjestelmien toimintakyvyn, ja joissa otetaan samalla huomioon, että uuden muotoista työtä tekevien on päästävä järjestelmien piiriin” (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että suosituksen puitteissa toteutettavilla aloitteilla tulee turvata riittävät etuudet ja toimeentulo, mukaan luettuina turvaverkot niille, jotka eivät yllä vähimmäisoikeuksien kynnystasolle, eli erityisesti niille, jotka eivät pysty työskentelemään, ja heidän perheilleen. ETSK pitää valitettavana, että suosituksesta on jätetty sivuun perustulo, kuten todetaan vaikutustenarvioinnin sisältävässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (3). ETSK vaati jo vuonna 2013 unionin direktiiviä, jossa vahvistettaisiin eurooppalainen vähimmäistulo, sillä tämä auttaisi ”takaamaan alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, suojelemaan yksilön perusoikeuksia, takaamaan tasapainon taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden välillä ja jakamaan vaurauden ja tulot tasapuolisesti” (4). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Iällä ja sukupuolella on suuri merkitys ihmisten jäämiseen sosiaalisen suojelun järjestelmien ulkopuolelle: nämä tekijät tulisi ottaa erityisesti huomioon määriteltäessä toimia suosituksen soveltamisalalla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että järjestelmien tosiasiallinen kattavuus ja saatavuus tulisi taata ja toteuttaa ennen kaikkea silloin, kun määritellään ja toteutetaan kansallisen tason toimintaa. Sosiaalisten oikeuksien siirrettävyys olisi otettava huomioon, kun ihmiset siirtyvät eri työmarkkinoiden työsuhteista sekä järjestelmistä ja oikeuskokonaisuuksista toisiin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että sääntelyn monimutkaisuuteen ja muihin hallinnollisiin näkökohtiin olisi puututtava täyden avoimuuden varmistamiseksi, jotta ihmiset tietäisivät ja tuntisivat paremmin velvollisuutensa ja oikeutensa. Tähän voitaisiin päästä myös parantamalla tilastotietojen laatua (jaottelu työsuhteen tyypin, iän, sukupuolen, vammaisaseman, kansalaisuuden jne. perusteella). |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Sosiaalisesta suojelusta annettu suositus on yksi komission aloitteista, joka liittyy Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. Suosituksessa ja sen johtavissa periaatteissa otetaan huomioon useita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kahdestakymmenestä keskeisestä periaatteesta, ja ne ovat johdonmukaisia niiden ja valmisteluasiakirjan kanssa. Erityisesti periaatteessa 12 todetaan, että ”työntekijöillä ja vastaavin ehdoin myös itsenäisillä ammatinharjoittajilla on työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta oikeus riittävään sosiaaliseen suojeluun” (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Aloitteen päätavoitteena on tarjota kaikille työntekijöille ja erityisesti epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille käytännössä toteutuva ja tosiasiallinen pääsy sosiaalisen suojelun piiriin. Lisäksi sen tavoitteena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimia puutteiden paikkaamiseksi ja oikeudenmukaisen ja oikeasuhtaisen sosiaalisen suojelun tarjoamiseksi työssäkäyville työsuhdeasemasta riippumatta (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden tavoitteena on ”poistaa tai vähentää esteitä, jotka heikentävät sosiaalisen suojelun järjestelmien mahdollisuuksia tarjota ihmisille riittävää sosiaalista suojelua heidän työsuhteensa tyypistä tai työmarkkina-asemastaan riippumatta, mutta samalla siinä otetaan huomioon jäsenvaltioiden toimivalta suunnitella omat sosiaalisen suojelun järjestelmänsä” (7). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Suosituksessa pyritään myös varmistamaan, että kaikkien saatavilla on asianmukainen sosiaalisen suojelun taso: ”tulo- ja aikarajat (kelpoisuusajat, odotusajat, vähimmäistyöskentelyajat, etuuksien kesto) voivat muodostaa kohtuuttoman esteen sosiaalisen suojelun saamiselle eräissä epätyypillisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien ryhmissä” (8). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK pitää valitettavana, että neuvoston suosituksesta on jätetty sivuun perustulo. Viimeaikaisessa OECD:n tutkimuksessa (9) todetaan, että työmarkkinoiden nopeiden muutosten vuoksi tämänhetkiset keskustelut perustulosta tuovat arvokasta tietoa siitä, minkälaista sosiaalista suojelua yhteiskunnat haluavat. ETSK on aiemmin todennut (10) seuraavaa: ”eurooppalaisen vähimmäistulon käyttöönotto auttaisi osaltaan lujittamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, turvaamaan ihmisoikeudet, takaamaan taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden välisen tasapainon ja varmistamaan resurssien ja tulojen tasapuolisen jakautumisen”. Lisäksi se on kehottanut antamaan puitedirektiivin ja ”tarkastelemaan mahdollisuuksia rahoittaa eurooppalainen vähimmäistulo”. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Suosituksen sisältämillä toimenpiteillä ja periaatteilla pyritään varmistamaan toisaalta sosiaalisen suojelun saatavuus kaikille työssäkäyville (erityisesti epätyypillisessä työsuhteessa oleville työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille) ja toisaalta riittävä sosiaalinen suojelu kaikissa tilanteissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Eurooppalaiset ja kansalliset työmarkkinaosapuolet ovat käsitelleet laajasti kysymystä riittävän sosiaalisen suojelun tarjoamisesta kaikille työssäkäyville aiemmissa sopimuksissa, yhteisissä julkilausumissa ja kansallisissa työehtosopimusneuvotteluissa. Esimerkiksi eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten tekemien määräaikaista työtä ja osa-aikatyötä koskevien sopimusten johdanto-osassa mainitaan tarve varmistaa, että sosiaalisen suojelun järjestelmät mukautetaan muuttuviin, joustaviin työmuotoihin sopiviksi. Vuosien 2015–2016 työohjelmassaan (11) eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet mainitsivat tarpeen varmistaa sosiaalisen suojelun järjestelmien kestäväpohjaisuus ja ulottaminen kaikille kansalaisille. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vuoden 2015 neuvottelujen tuloksena laaditussa laajassa työllisyysanalyysissa (In-depth employment analysis) (12) eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet kehottivat jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tekemään tiiviimpää yhteistyötä lahjonnan, veropetosten ja veronkierron kitkemiseksi, sillä nämä vaikuttavat haitallisesti hyvinvointijärjestelmiin, vastuullisiin yrityksiin ja ihmisiin. Lisäksi ne suosittelivat, että jäsenvaltiot kartoittaisivat sosiaalisen suojelun järjestelmänsä kestävyys- ja riittävyyspuutteet yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja pyrkisivät yhdessä varmistamaan, että järjestelmät vastaavat myös tulevaisuudessa ihmisten ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ja sosiaalisen syrjäytymisen uhkaamien ihmisten tarpeisiin (13). |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleisiä huomioita: taustaa

| 3.1 | Muuttuva työelämä: digitalisaatio, väestörakenteen muuttuminen, energiasiirtymä, globalisaatio ja uudet työn muodot voivat tuoda hallinnolle, järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle ja työmarkkinaosapuolille sekä haasteita että mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Muuttuvat työmarkkinat: työmarkkinoiden rakenneuudistukset ovat monipuolistaneet työmarkkinoita, ja tietyt sopimusjärjestelyt jäävät tällä hetkellä osassa jäsenvaltioita perussosiaaliturvan ulkopuolelle. Olemassa on yhä moninaisempia sopimusjärjestelyjä, ja valtioiden välillä on merkittäviä eroja olosuhteiden ja järjestelmien näkökulmasta: vuonna 2016 EU:n työntekijöistä 14 prosenttia oli itsenäisiä ammatinharjoittajia, 8 prosenttia lyhytaikaisessa työsuhteessa olevia kokoaikaisia työntekijöitä, 4 prosenttia lyhytaikaisessa työsuhteessa olevia osa-aikaisia työntekijöitä ja 13 prosenttia vakinaisessa työsuhteessa olevia osa-aikaisia työntekijöitä (14). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Eri maissa on erilaiset sosiaalisen suojelun järjestelmät, mutta kaikilla on samanlaisia haasteita: työmarkkinoiden ja lainsäädännön muuttuminen, työvoiman ikääntyminen ja suuntaus nostaa sääntömääräistä eläkeikää, nuorten ja naisten alhainen laadullinen ja määrällinen osallistuminen työmarkkinoille, niiden integrointi, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista tai todennäköisimmin jäävät työmarkkinoiden ulkopuolelle, digitalisaatio ja uudet työn muodot. Osa sosiaalisen suojelun järjestelmistä on rakennettu niin, että sosiaaliturvamaksut ovat osa työntekijän palkkaa. Tämä on otettava huomioon näitä uusia haasteita ratkottaessa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sukupuolen vaikutusta työmarkkinoille pääsyyn ja siellä pysymiseen sekä sosiaalisen suojelun saamiseen tai sen ulkopuolelle jäämiseen tulee arvioida. Naiset ovat usein nuorten ja muuttajien lisäksi aliedustettuina uusissa työn muodoissa (15), ja tämä aiheuttaa kerrannaisvaikutuksia sosiaaliturvaoikeuksiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Myös ikä on tärkeä tekijä sosiaalisen suojelun saatavuuden kannalta: nuoremmat sukupolvet ovat yleensä useammin epätyypillisissä työsuhteissa (”nuorilla eli 20–30-vuotiailla työntekijöillä on kaksi kertaa muita ikäryhmiä enemmän tilapäisiä sopimusjärjestelyjä tai ”muu sopimus tai ei sopimusta” (16)). Siirtyminen koulutuksesta tavanomaisiin työsuhdemuotoihin kestää nykyisin pidempään ja saattaa aiheuttaa pysyviä vaikutuksia niin sosiaalisen suojelun saantiin kuin tuleviin eläkeoikeuksiin. Tämä voi johtua myös työuran äärimmäisestä hajanaisuudesta (17). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Työmarkkina-asemasta ja työsuhteen tyypistä johtuvat puutteet sosiaalisen suojelun saatavuudessa voivat estää hyödyntämästä mahdollisuuksia siirtyä yhdestä työmarkkina-asemasta toiseen, jos sen vuoksi menetetään oikeus etuuksiin, ja se voi johtaa työn tuottavuuden heikompaan kasvuun. Siksi tällaiset puutteet voivat myös vähentää kiinnostusta yrittäjyyteen ja olla kilpailukyvyn ja kestävän kasvun esteinä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Puutteet voivat myös johtaa ammattiasemien väärinkäyttöön ja tehdä kilpailusta epätasapuolista niiden yritysten välillä, jotka edelleen osallistuvat sosiaalisen suojelun rahoittamiseen, ja niiden jotka eivät siihen osallistu. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pitkällä aikavälillä ne vaarantavat kansallisten sosiaalisen suojelun järjestelmien yhteiskunnallisen ja taloudellisen kestävyyden, etenkin kun otetaan huomioon nykyiset väestökehityksen suuntaukset ja työttömyysluvut. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityisiä huomioita: suosituksen ydinseikat

| 4.1 | ETSK panee merkille, että aiemmalla Euroopan tason lainsäädännöllä (muun muassa direktiivit 2010/41/EU, 2014/50/EU ja (EU) 2016/2341) on pyritty paikkaamaan sosiaalisen suojelun järjestelmän aukkoja, mutta alustavat tulokset – esimerkiksi direktiivistä 2010/41/EU – osoittavat, että se ei kaikissa tapauksissa ole onnistunut varmistamaan itsenäisten ammatinharjoittajien tosiasiallista pääsyä sosiaalisen suojelun piiriin (18). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK panee merkille myös, että Euroopan komissio painottaa vuotuisessa kasvuselvityksessä 2018, että korvaavat tulonsiirrot sosiaalisen suojelun kautta ovat välttämättömiä tasa-arvossa ilmenevien puutteiden korjaamiseksi, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi ja osallistavan kasvun turvaamiseksi (19). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä Euroopassa on laskenut hieman (20) viime vuosina. Yksi syy tähän on näiden työntekijöiden riittämätön tai olematon suoja sairauden tai muiden yksityiselämään liittyvien tilanteiden (äitiys, isyys, kotihoito jne.) varalta. Asianmukainen suojan taso voisi johtaa itsenäisen ammatinharjoittamisen lisääntymiseen ja laadun parantumiseen. On joka tapauksessa ehdottoman välttämätöntä, että instituutiot kaikilla tasoilla torjuvat kaikenlaisia näennäisyrittäjyyden muotoja, myös monikansallisesti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK pitääkin tervetulleena ja kannattaa suositukseen sisältyvää päätöstä mennä pidemmälle kuin vaikutustenarvioinnissa alun perin ehdotettiin eli suosittaa, että ulotetaan ”pakollinen virallinen kattavuus kaikkiin työntekijöihin” turvaamalla ”itsenäisille ammatinharjoittajille pääsy sosiaalisen suojelun piiriin laajentamalla näiden virallista kattavuutta – – sairaus- ja terveydenhuoltoetuuksien, äitiys- ja isyysetuuksien, vanhuus- ja työkyvyttömyysetuuksien sekä työtapaturma- ja ammattitautietuuksien osalta [ja] vapaaehtoisesti [vain] työttömyysetuuksien osalta”. ETSK uskoo, että itsenäisten ammatinharjoittajien alhainen osallistuminen vapaaehtoisiin järjestelmiin (alle 1 prosentista 20 prosenttiin), kun sellaisia on tarjolla, on peruste tehostetuille toimille laajemman kattavuuden ja suojan edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Itsenäisten ammatinharjoittajien täyskattavuuteen tähtäävät toimenpiteet ovatkin tervetulleita. Tämä kattaa – tarvittaessa – myös avustavat puolisot eli tilanteet, joissa itsenäisen ammatinharjoittajan puoliso tai kumppani avustaa säännöllisesti ja aktiivisesti itsenäisen ammatinharjoittajan työssä niin että tätä voidaan pitää avustavan puolison pääasiallisena toimintana. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kaikilla kansalaisilla tulisi olla pääsy sosiaalisen suojelun järjestelmiin, joissa on tarjolla riittäviä etuuksia. Kyse voi olla vero- tai vakuutuspohjaisista järjestelmistä, joiden rahoittamiseen ihmiset osallistuvat tasapuolisesti ja kykynsä mukaan (tai saavat maksuista vapautuksen) ja joista he saavat etuuksia tarpeidensa mukaan ainakin vähimmäistoimeentulon ja turvaverkon tarjoaman suojan verran. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Riittävän sosiaalisen suojelun saatavuuden kestävyys ja rahoitus on turvattava työmarkkinoilla tapahtuvien muutosten tukemiseksi (21) ja osallisuuden, riittävyyden, oikeudenmukaisuuden ja tasa-arvon edistämiseksi laajemmassa yhteiskunnallisen ja taloudellisen kasvun tarkoituksessa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EU:n ja kansallisen tason toimet olisi suunniteltava etukäteen, jotta varmistetaan yhtäläinen kohtelu ja yhdenvertaiset mahdollisuudet. Sosiaalialan julkiset menot kuuluvat Euroopan sosiaaliseen malliin, ja Eurooppa on aina ollut hyvin houkutteleva maanosa muihin maailman osiin verrattuna korkeatasoisen sosiaaliturvan ansiosta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Sosiaalisen suojelun järjestelmien tulisi perustua yhteenkuuluvuuteen ja tasa-arvoon ilman syrjintää erilaisten yksilöllisten tilanteiden tai taustojen tai työsuhde-asemien perusteella. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Vammaisiin henkilöihin sovellettavien sosiaalisen suojelun toimenpiteiden laadinnan tulisi perustua ihmisoikeuslähestymistapaan vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaisesti. Vammaiset henkilöt, jotka eivät pysty työskentelemään, ja heidän perheensä tulisi suojata köyhyydeltä, ja heille olisi taattava riittävä elintaso (22). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK vaatii, että suositus pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön jäsenvaltioissa, jotta itsenäiset ammatinharjoittajat ja epätyypillisessä työsuhteessa olevat työntekijät saavat paremman suojan. Sosiaalisen suojelun järjestelmät olisi suunniteltava (uudestaan) niin, että ne ovat osallistavampia ja niissä otetaan huomioon vuotuisessa kasvuselvityksessä 2018 esitetyt suositukset: ”Jos työmarkkinat ja sosiaalista osallisuutta edistävät järjestelmät täydentävät toisiaan paremmin, voidaan auttaa kaikkia heikommassa asemassa olevia ryhmiä, luoda lisää vaurautta kaikille ja vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta.” |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Epärehellisen kilpailun torjuminen Euroopan unionissa ja toimiin ryhtyminen pimeän työn kitkemiseksi (johdonmukaisesti pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin työn kanssa) hyödyttää yrityksiä, sillä parempi sosiaalinen suojelu ja epärehellisen kilpailun väheneminen voivat vaikuttaa myönteisesti tuottavuuteen. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Terveydenhuollon yleinen saatavuus on toinen suosituksen keskeinen osa-alue Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 16 (23) mukaisesti. Kuten komission vaikutustenarviointi osoittaa, epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien pääsy terveydenhuollon piiriin voi joissakin maissa olla sopimusjärjestelyjen tai työmarkkinasääntelyn vuoksi rajoitettua. Terveydenhuollon tarjoaminen kaikille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille olisi tehtävä pakolliseksi. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen tehostaa yhteistyötä Eurostatin kanssa tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden kehittämiseksi, jotta voidaan muun muassa seurata edistymistä kohti virallista kattavuutta, tosiasiallista kattavuutta ja avoimuutta, sekä työhön, jota komissio aikoo tehdä sosiaalisen suojelun komitean puitteissa sosiaalista suojelua koskevan vertailuarviointikehyksen laatimiseksi. Tämä auttaa luomaan toistaiseksi puuttuvan luotettavan tietopohjan ja arvioimaan täsmällisemmin suositukseen liittyvien toimintapolitiikkojen vaikutusta. |
| --- | --- |

4.14

Bryssel 20. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7.

2

(3)  Commission Staff Working Document Impact Assessment Accompanying the Document.

3

(4)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 23.

4

(5)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10.

5

(6)  Ks. myös ILO:n suositus 202, jossa annetaan ohjeita sosiaalisen suojelun vähimmäistasojen asettamisesta ja ylläpitämisestä keskeisenä kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän osatekijänä.

6

(7)  Ks. suositus sosiaalisesta suojelusta, sivut 8, 14 (kohta 10), 15 (kohta 4), 23 (kohta 8), 10.

7

(8)  Ks. suositus sosiaalisesta suojelusta, sivu 17 (kohta 18).

8

(9)  Basic income as a policy option: Technical Background Note Illustrating costs and distributional implications for selected countries, OECD, 2017.

9

(10)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 23.

10

(11)  http://resourcecentre.etuc.org/EU-social-dialogue-5.html

11

(12)  2015 In-depth employment analysis – EAY, BUSINESSEUROPE, CEEP, UEAPME.

12

(13)  Ks. alaviite 12.

13

(14)  Eurostat, 2016.

14

(15)  ILO: INWORK Issue Brief No 9, toukokuu 2017.

15

(16)  Ks. suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta, s. 2–3.

16

(17)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15.

17

(18)  Ks. Barnard C. & Blackham A. (2015), The implementation of Directive 2010/41 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity, report of the European network of legal experts in the field of gender equality, teettäjänä Euroopan komission oikeusasioiden pääosasto; ks. ehdotus neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta, s. 9.

18

(19)  EU-ohjausjakso 2018: Vuotuinen kasvuselvitys.

19

(20)  Ks. Eurofound: The many faces of self-employment in Europe.

20

(21)  Ks. BUSINESSEUROPEn kannanotto neuvoston suositukseen sosiaalisen suojelun saatavuudesta, sivu 1, 1 (19. huhtikuuta 2018).

21

(22)  Ks. EDF, Resolution to promote employment & social inclusion of persons with disabilities, 6. marraskuuta 2017: http://www.edf-feph.org/newsroom/news/social-pillar-edf-adopts-resolution-promote-employment-social-inclusion-persons

22

(23)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, periaate 16: ”Jokaisella on oikeus ajoissa annettavaan kohtuuhintaiseen, ehkäisevään, hoitavaan ja laadukkaaseen terveydenhuoltoon.”

23

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat, kohtia 1.6 ja 2.5 koskevat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 1.6

Muutetaan.

| 1.6 | ETSK katsoo, että suosituksen puitteissa toteutettavilla aloitteilla tulee turvata

  riittävät etuudet ja toimeentulo

  , mukaan luettuina turvaverkot niille, jotka eivät yllä vähimmäisoikeuksien kynnystasolle, eli erityisesti niille, jotka eivät pysty työskentelemään, ja heidän perheilleen. ETSK toteaa
  pitää valitettavana, että suosituksesta on jätetty sivuun perustulo, kuten todetaan vaikutustenarvioinnin sisältävässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (1)
  . Tähän on useita syitä, muun muassa kattavuusperuste ja se, että ongelmat pyritään mieluummin ratkaisemaan jäsenvaltioiden nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien puitteissa. ETSK suhtautuu kuitenkin myönteisesti jäsenvaltioissa käytäviin keskusteluihin perustulosta ja muista turvaverkoista, joilla pyritään aktiiviseen osallistamiseen työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa. ETSK vaati jo vuonna 2013 unionin direktiiviä, jossa vahvistettaisiin eurooppalainen vähimmäistulo, sillä tämä auttaisi ”takaamaan alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, suojelemaan yksilön perusoikeuksia, takaamaan tasapainon taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden välillä ja jakamaan vaurauden ja tulot tasapuolisesti” (2). |
| --- | --- |

1.6

Perustelu

Esitetään suullisesti.

Äänestystulos

| Puolesta | 91 |
| --- | --- |
| Vastaan | 112 |
| Pidättyi | 10 |

Puolesta

91

Vastaan

112

Pidättyi

10

Kohta 2.5

Muutetaan.

| 2.5 | ETSK toteaa, että suosituksesta on jätetty sivuun perustulo, kuten todetaan vaikutustenarvioinnin sisältävässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Tähän on useita syitä, muun muassa kattavuusperuste ja se, että ongelmat pyritään mieluummin ratkaisemaan jäsenvaltioiden nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien puitteissa.
  ETSK pitää valitettavana, että neuvoston suosituksesta on jätetty sivuun perustulo. Viimeaikaisessa OECD:n tutkimuksessa todetaan, että työmarkkinoiden nopeiden muutosten vuoksi tämänhetkiset keskustelut perustulosta tuovat arvokasta tietoa siitä, minkälaista sosiaalista suojelua yhteiskunnat haluavat. ETSK on aiemmin todennut seuraavaa: ”eurooppalaisen vähimmäistulon käyttöönotto auttaisi osaltaan lujittamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, turvaamaan ihmisoikeudet, takaamaan taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden välisen tasapainon ja varmistamaan resurssien ja tulojen tasapuolisen jakautumisen”. Lisäksi se on kehottanut antamaan puitedirektiivin ja ”tarkastelemaan mahdollisuuksia rahoittaa eurooppalainen vähimmäistulo”. |
| --- | --- |

2.5

Perustelu

Vähimmäistoimeentulotuet eivät kuulu suosituksen soveltamisalaan. Päätavoitteena on helpottaa sosiaalisen suojelun saatavuutta niille työntekijöille, jotka eivät todennäköisesti kuulu sosiaaliturvajärjestelmän piiriin jäsenvaltioissa. Täten ei ole tarpeen pahoitella sitä, että perustulo on jätetty sivuun komission ehdotuksesta. ETSK voi kuitenkin viitata jäsenvaltioissa ja muilla tahoilla, kuten OECD:ssä, käytäviin keskusteluihin. Vähimmäistulosta aiemmin annetun ETSK:n lausunnon yhteydessä tulisi olla myös linkki työnantajat-ryhmän lausumaan, jotta tuodaan selvästi esiin aiheeseen liittyvät näkemyserot. Viittausta työnantajat-ryhmän lausumaan on aiemmin käytetty muun muassa ETSK:n lausunnoissa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari (asiakokonaisuus SOC/542) ja Sosiaalisen ulottuvuuden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin vaikutukset EU:n tulevaisuuteen (asiakokonaisuus SOC/564).

Äänestystulos

| Puolesta | 92 |
| --- | --- |
| Vastaan | 113 |
| Pidättyi | 13 |

Puolesta

92

Vastaan

113

Pidättyi

13

---

(1)  Commission Staff Working Document Impact Assessment Accompanying the Document.

(2)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 23.

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/142

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Yhteisen viisumipolitiikan mukauttaminen uusiin haasteisiin”

(COM(2018) 251 final) ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta”

(COM(2018) 252 final) – 2018/0061 (COD)

(2018/C 440/23)

| Esittelijä: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ionuţ SIBIAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 16.4.2018
  neuvosto, 2.5.2018
  Euroopan komissio, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava erityisjaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 19.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 168/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 16.4.2018

neuvosto, 2.5.2018

Euroopan komissio, 18.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

19.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

168/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että viisumisäännöstö on keskeinen osa yhteistä viisumipolitiikkaa, sillä siinä vahvistetaan yhteiset säännökset ja toimintaohjeet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa viisumisäännöstöllä luotuja yhdenmukaistettuja menettelyjä ja ehtoja, sillä näin voidaan poistaa tilanteet, joissa EU:n jäsenvaltiot käsittelevät samanlaisia tapauksia eri tavoin. Lisäksi säännöstö mahdollistaa eriytetyn kohtelun ”viisumihistorian” perusteella. ETSK katsoo myös, että olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan muutoksenhakumenettelyt tapauksissa, joissa viisumihakemus hylätään. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhdenmukaistamisratkaisuun toistuvaisviisumeja varten. Niiden haltijat voivat matkustaa toistuvasti EU:hun viisumin voimassaoloaikana, sillä tämä saattaa edistää talouskasvua, kulttuurista ja sosiaalista kehitystä ja vaihtotoimintaa sekä lujittaa ihmisten keskinäistä tukea ja ymmärtämystä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ulkorajoilla myönnettävät kertaviisumit, jotka on otettu käyttöön viisumisäännöstön myötä edistämään lyhytkestoista matkailua, ovat osoitus jäsenvaltioiden joustavuudesta ja käytännönläheisestä toimintatavasta. ETSK kannustaakin soveltamaan tällaista menettelytapaa viisumin myöntämiseen liittyvissä useissa muissakin näkökohdissa, jotta voidaan varmistaa keskitettyjen palvelujen tarjonta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska Euroopan unionin tulisi pyrkiä noudattamaan ennakoivasti viisumien täyttä vastavuoroisuutta suhteissaan kolmansiin maihin, ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan pikaisesti kuulemisen ja tekemään selkeitä toteuttamiskelpoisia ehdotuksia, joissa paneudutaan sekä helpottamis- että turvallisuuskysymyksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa kuitenkin täysin ehdotusta, että komission olisi ennen kolmannen maan kansalaisten viisumivapauden tilapäistä keskeyttämistä koskevien päätösten tekemistä otettava huomioon kyseisen kolmannen maan ihmisoikeustilanne ja siihen liittyvät viisumivapauden keskeyttämisen mahdolliset seuraukset. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Samalla ETSK suosittaa, että tulisi pyrkiä kaikin tavoin keräämään kolmansista maista ja erilaisista tilanteista (mahdollisimman) luotettavia, asianmukaisia ja yhdenmukaisia tai vertailukelpoisia tietoja, joiden avulla jäsenvaltiot voivat päättää viisumivapauden tilapäisestä keskeyttämisestä asetuksen II liitteessä lueteltujen kolmansien maiden kansalaisten osalta. Asetuksessa luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, sekä maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa varovaisuuteen päätettäessä ehdotettujen viisumimaksujen jatkuvasta (kahden vuoden välein tehtävästä) korotuksesta. Tällaisen tarkistuksen ei tulisi olla automaattinen, kun otetaan huomioon, että ehdotettu maksu on jo korkea verrattuna eräiden asianomaisten kolmansien maiden kasvu- ja kehitystasoon. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa viisumisäännöstöön tehtäviä muutoksia, jotka liittyvät lisämahdollisuuteen täyttää ja allekirjoittaa hakemuslomake sähköisesti, jotta voidaan mukautua teknologian kehitykseen. ETSK edellyttää myös, että kaikki jäsenvaltiot edistävät viisumihakemusten jättämistä verkossa ja tekevät tarvittavat muutokset tällaisen sähköisen menettelyn tueksi, sekä kehottaa komissiota esittämään realistisen määräajan, johon mennessä jäsenvaltiot yleisesti hyväksyvät viisumihakemusten jättämisen verkossa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen kumota ”hakemuksen henkilökohtaisen jättämisen” periaate sekä kannattaa ja myös kehottaa ottamaan käyttöön sääntöjä ja säännöksiä, jotka mahdollistavat viisumihakemusten jättämisen verkossa. ETSK:n mielestä olisi pyrittävä siihen, että viisumihakemukset voidaan jättää helpoimmalla ja nopeimmalla tavalla viisuminhakijan asuinpaikasta käsin, myös hyödyntämällä tarvittaessa laajemmin ulkoisia palveluntarjoajia ja parantamalla edustuspalveluja sekä lisäämällä EU:n jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa, että komissio tarkistaa nykyisiä viisumivapauksista hyötyviä hakijaryhmiä ja määrittelee ne selkeämmin. ETSK suosittaa myös, että harkitaan maksuvapautuksia iäkkäille ja voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden edustajille, jotka osallistuvat voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden järjestämiin seminaareihin, konferensseihin ja urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin, riippumatta heidän iästään, tai ainakin tulisi harkita ikärajan nostamista. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Koska ”asetuksen säännöksiä sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on – – oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, tämän kuitenkaan rajoittamatta oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä”, ETSK korostaa, että on tärkeää luoda yhteiset käytänteet, jotta vältetään syrjintää ”sukulaisuussuhteen” määritelmän yhteydessä, kun otetaan huomion viimeaikainen kehitys EU:n jäsenvaltioissa perheen määritelmän osalta. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK panee merkille komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarpeesta mukauttaa yhteistä viisumipolitiikkaa uusiin haasteisiin ja kannattaa tämän valossa kahta ehdotusta asetukseksi yhteisön viisumisäännöstöstä ja niiden kolmansien maiden luettelosta, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, sekä niiden maiden kansalaisista, joita tämä vaatimus ei koske. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK toteaakin, että viisumisäännöstöllä on vaikutuksia, jotka ulottuvat pidemmälle kuin tavoite luoda yhteiset säännökset ja hakumenettelyt, ja että laillisen matkustamisen helpottamisen ja sääntöjenvastaisen maahanmuuton torjumisen ohella se vaikuttaa talouskasvuun ja työpaikkojen luomiseen, vaikkakaan tätä tavoitetta ei alun pitäen liitetty viisumisäännöstöön. Vuonna 2017 Schengen-maiden konsulaatteihin jätettiin 16,1 miljoonaa hakemusta yhtenäisestä viisumista, ja suuntaus on kasvussa. Kaikista hakemuksista yli puolessa tapauksista myönnettiin toistuvaisviisumi, kun taas hylättyjen viisumihakemusten määrä oli 1,3 miljoonaa eli kahdeksan prosenttia kaikista viisumihakemuksista (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on tyytyväinen ehdotettuihin muutoksiin, joilla pyritään helpottamaan viisumihakemusten käsittelyä niin hakijoiden kuin konsulaattien kannalta, eli mahdollistamaan hakemuksen jättäminen kuusi kuukautta ennen aiottua matkaa (ja yhdeksän kuukautta merenkulkijoiden tapauksessa), selkeyttämään ja laajentamaan henkilöryhmiä, jotka voivat jättää hakemuksen hakijan puolesta, sekä yhdenmukaistamaan liiteasiakirjoja. Lisäksi komitea suhtautuu erittäin myönteisesti sen periaatteen noudattamiseen, että hakijan pitää käydä vain yhdessä toimipaikassa hakemuksen jättämiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK toteaa kuitenkin myös, että pääsy konsulaatteihin on edelleen vaikeaa etenkin kolmansissa maissa, joissa useimmilla jäsenvaltioilla on edustusto vain pääkaupungissa. Näin ollen hakijoille koituu lisärasitteita (niin ajallisesti kuin rahallisesti) pitkästä matkasta konsulaattiin. ETSK onkin tyytyväinen ehdotukseen kumota ”hakemuksen henkilökohtaisen jättämisen” periaate ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat mukautukset, jotta viisumihakemukset voi jättää verkossa. ETSK on lisäksi tyytyväinen kaikenlaisiin käyttöön otettuihin toimiin, joiden avulla viisumihakemukset voidaan jättää helpoimmalla ja nopeimmalla tavalla viisuminhakijan asuinpaikasta käsin, myös hyödyntämällä tarvittaessa laajemmin ulkoisia palveluntarjoajia ja parantamalla edustuspalveluja sekä lisäämällä EU:n jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kun otetaan huomioon vastikään voimaan tulleet uudet säännöt, jotka koskevat tietosuojaa ja yksityisyyttä (yleinen tietosuoja-asetus), ETSK vahvistaa, että ulkoisilla palveluntarjoajilla on oltava valmiudet varmistaa kerättyjen henkilötietojen suojelu. Jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että viisumipalveluita (Euroopan kansalaisille tai muille kuin Euroopan kansalaisille eurooppalaisia viisumeja varten) tarjoavat yritykset muuttavat tietosuojakäytänteitään asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti uusiin lyhyempiin määräaikoihin viisumihakemusten jättämistä ja viisumihakemuksia koskevia päätöksiä varten sekä yhtenäisten viisumien myöntämismahdollisuuden yhdenmukaistamiseen (etenkin toistuvaisviisumien myöntämistä koskevan päätöksen osalta), samoin kuin uuteen ehdotettuun 25 a artiklaan takaisinottoon liittyvästä yhteistyöstä. Sen tarkoituksena on lisätä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa sääntöjenvastaisesti tulleiden muuttajien takaisinottamiseksi asettamalla käyttöön mahdollisuus selkeästi määritettyjen toimenpiteiden rajoittavaan ja väliaikaiseen soveltamiseen. On laadittava yhdenmukaistetut käytänteet viisumihakemusmenettelyn helpottamiseksi niitä viisuminhakijoita varten, jotka ovat matkustaneet EU:hun aiemmin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK toteaa, että viisumipolitiikan ja muilla politiikanaloilla (esim. kauppasopimukset) tehtyjen sitoumusten välinen johdonmukaisuus tulisi varmistaa, ja se olisi voitava toteuttaa käytännössä. Jäsenvaltioiden ja tiettyjen kolmansien maiden välillä tehdyissä viisumivapaussopimuksissa tulisi noudattaa yleisesti hyväksyttyä ratkaisua. Euroopan unionin tulisi pyrkiä ennakoivasti noudattamaan täysin vastavuoroista viisumivapautta suhteissaan kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vaikka ETSK ymmärtääkin viisumisäännöstön 16 artiklan ehdotetun tarkistuksen – eli viisumimaksun nostamisen kolmanneksella – perusteet, se on huolissaan maksujen korotuksen aiheuttamista mahdollisista esteistä niiden kolmansien maiden kansalaisten kohdalla, joiden kehitys- ja varallisuustaso on huomattavasti EU:n jäsenvaltioita alhaisempi. Viisumimaksun vertailu matkakustannuksiin ja muihin kuluihin, joista viisuminhakijoiden on huolehdittava, ei anna hyviä tuloksia, sillä nykyisin laajalle levinneet edulliset matkustus- ja majoitusvaihtoehdot voivat johtaa tilanteeseen, jossa koko matkan kustannukset ovat alemmat tai samansuuruiset kuin viisumimaksu. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK katsoo, että ehdotuksessa viisumimaksun tarkistamiseksi kahden vuoden välein olisi otettava huomioon mahdollisuus alentaa maksua sähköisten viisumihakumenettelyjen mahdollisen käyttöönoton perusteella (mikä saattaa alentaa jäsenvaltioiden henkilöstö- ja hallintokustannuksia). Komission tiedonannon ”Yhteisen viisumipolitiikan mukauttaminen uusiin haasteisiin” mukaan useimmat jäsenvaltiot ottavat huomioon digitaalisten viisumien edut (joita ovat konsulaattien kustannusten aleneminen sekä tehokas ja asiakasystävällinen hakuprosessi verrattuna paperipohjaiseen hakumenettelyyn). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kun otetaan huomioon viisumimaksujen nykyinen ja ehdotettu taso, ETSK katsoo, että olisi harkittava mahdollisuutta tarjota maksuvapautuksia voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden edustajille, jotka osallistuvat voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin, riippumatta iästä, tai ainakin tulisi harkita ikärajan nostamista (nykyisessä lainsäädännössä ikärajana on 25 vuotta tai vähemmän). Myös senioreille tulisi tarjota tällaisia vapautuksia, jotta tuetaan heidän aktiivista integroitumistaan yhteiskuntaan ja edistetään heidän elämänlaatunsa paranemista. |
| --- | --- |

2.10

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Viisumitilastot konsulaateissa, 2017 (https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/visa-policy#stats).

1

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/145

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta”

(COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD))

(2018/C 440/24)

| Esittelijä: | János WELTNER |
| --- | --- |

Esittelijä:

János WELTNER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 16.4.2018
  neuvosto, 23.4.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 ja 2 kohta ja 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 17.4.2018 |
| Vastaava erityisjaosto | ”Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 19.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 191/4/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 16.4.2018

neuvosto, 23.4.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 ja 2 kohta ja 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

17.4.2018

Vastaava erityisjaosto

”Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

19.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

191/4/11

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti karsinogeeni- ja mutageenidirektiiviin ehdotettuun muutokseen, koska siinä esitetään objektiivisia tietoja turvallisempien työolosuhteiden aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kuten aiemmassa lausunnossaan (1), ETSK kehottaa nytkin komissiota toteuttamaan vaikutustenarvioinnin karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta kattamaan myös lisääntymismyrkylliset aineet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Koska monilla syöpää aiheuttavilla ja perimää vaurioittavilla aineilla on lisääntymismyrkyllisiä vaikutuksia, ETSK katsoo, että on tärkeää varmistaa, että karsinogeeni- ja mutageenidirektiiviin lähitulevaisuudessa tehtävien tarkistusten ja muutosten yhteydessä kiinnitetään enemmän huomiota työssä altistumiseen, joka vaikuttaa lisääntymisnäkökohtien osalta naisiin ja miehiin ja naisten kohdalla erityisesti raskauden ensimmäisen kolmanneksen aikana. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että työperäisen altistumisen sitovat raja-arvot on tässä muutoksessa määritetty tieteellisen ja tilastollisen näytön perusteella. Sidosryhmät ymmärtävät helposti tausta-asiakirjoista ilmenevän riskiperusteisen lähestymistavan, joka siis tarjoaa hyvän pohjan sovitteluratkaisulle. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti näyttöön perustuvaan menettelyyn, jossa komissio on hakenut neuvoa sekä työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevältä tiedekomitealta (SCOEL) (2) että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) (3) riskinarviointikomitealta (RAC) (4). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että on välttämätöntä perustaa pilottitutkimusohjelmia ja toisessa vaiheessa EU:n laajuisia ohjelmia elinikäisen terveydentilan seurannan kehittämiseksi kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien tai julkisten terveydenhuoltojärjestelmien puitteissa kaikille niille, jotka ovat altistuneet syöpää aiheuttaville, perimää vaurioittaville ja lisääntymismyrkyllisille yhdisteille. Yleisen tietosuoja-asetuksen (5) mukaisesti tällainen seuranta tulisi suorittaa anonyymisti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että työsuojelutarkastuksia tekevillä tahoilla on riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit tehtäviensä hoitamiseksi, jotta työntekijöitä voidaan suojella nykyistä paremmin syöpää aiheuttavilta, perimää vaurioittavilta ja lisääntymismyrkyllisiltä aineilta työssä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että kaikista yhdisteistä, joiden epäillään olevan syöpää aiheuttavia, perimää vaurioittavia tai lisääntymismyrkyllisiä, olisi tehtävä näihin ominaisuuksiin keskittyvä tieteellinen analyysi ja että ne on tarvittaessa sisällytettävä karsinogeeni- ja mutageenidirektiiviin. |
| --- | --- |

1.8

2.   Taustaa

| 2.1 | Tämä lausunto liittyy ETSK:n lausuntoon aiheesta ”Työntekijöiden suojeleminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta” (6), joka laadittiin karsinogeeni- ja mutageenidirektiiviin vuonna 2017 tehdyn muutoksen (7) yhteydessä. Kaikki ETSK:n suositukset, lukuun ottamatta niitä, jotka on sisällytetty tarkasteltavana olevaan muutokseen, ovat edelleen ajankohtaisia (8). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotuksen tavoitteet ovat yhdenmukaisia EU:n perusoikeuskirjan 2 artiklan (oikeus elämään) ja 31 artiklan (oikeus oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin) kanssa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Turvallisen ja terveellisen työympäristön takaaminen on Euroopan komission strateginen tavoite, kuten todetaan tiedonannossa Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä kaudelle 2014–2020 (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Syöpä on merkittävin työhön liittyvä terveysongelma EU28-maissa. Se vahingoittaa työntekijöiden elämää ja terveyttä lähes yhtä paljon kuin kaksi seuraavaa sairausryhmää yhteensä (tuki- ja liikuntaelinten sairaudet ja verenkiertoelinten sairaudet). Syövän kielteinen vaikutus on myös huomattavasti suurempi kuin työtapaturmien (10). Se aiheuttaa kärsimyksiä työntekijöille ja heidän perheilleen ja ystävilleen, heikentää elämänlaatua ja hyvinvointia – ja pahimmassa tapauksessa johtaa kuolemaan (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio on käynnistänyt jatkuvan prosessin karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin (12) päivittämiseksi pysyäkseen uuden tieteellisen ja teknologisen kehityksen mukana. Tämä prosessi on yhdenmukainen EU:n kestävän kehityksen strategian kanssa. Strategian tavoitteisiin kuuluu sen varmistaminen, että vuoteen 2020 mennessä kemikaaleja valmistetaan, käsitellään ja käytetään siten, etteivät ne aiheuta merkittävää vaaraa ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Tavoitteena on viime kädessä korvata huolta aiheuttavat aineet sopivilla vaihtoehtoisilla aineilla tai teknologioilla (13). |
| --- | --- |

2.5

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Tällaisen prosessin mukaisesti ja asiakirjojen SWD(2018) 87 ja 88 pohjalta Euroopan komissio on ehdottanut asiakirjassaan COM (2018) 171 uutta muutosta työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annettuun direktiiviin 2004/37/EY (14). Aiemmin vuonna 2017 ETSK tuki kyseisen direktiivin muuttamista (15). Nyt käsiteltävänä olevaan muutokseen on otettu mukaan viisi ainetta: |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Kadmium ja sen epäorgaaniset yhdisteet karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin soveltamisalan puitteissa: Altistumista tapahtuu muun muassa kadmiumin tuotannossa ja jalostuksessa, nikkeli-kadmiumakkujen valmistuksessa, kadmiumpigmenttien valmistuksessa ja formuloinnissa, kadmiumseosten tuotannossa, mekaanisessa pinnoituksessa, sinkin ja kuparin sulatuksessa, muiden metallimalmien kuin rautamalmin louhinnassa, juottamisessa hopea-kadmium-hopeaseosjuotteella, polyvinyylikloridin sekoittamisessa sekä romumetallin ja nikkeli-kadmiumakkujen kierrätyksessä. Komission arvion mukaan 10 000 työntekijää on vaarassa altistua. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Beryllium ja sen epäorgaaniset yhdisteet karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin soveltamisalan puitteissa: Ehdotuksessa on määritetty kymmenen teollisuudenalaa, muun muassa valimot, lasiteollisuus ja laboratoriot, joilla työntekijät ovat vaarassa altistua berylliumille. Kuparia, alumiinia, magnesiumia ja nikkeliä sekoitetaan yleisesti berylliumiin. Noin 80 prosenttia kaikesta berylliumista käytetään kupariseoksissa. Berylliumille altistuminen aiheuttaa keuhkosyöpää ja parantumatonta kroonista beryllioosia. Komission arvion mukaan 54 000 työntekijää on vaarassa altistua. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Arseenihappo ja sen suolat sekä epäorgaaniset arseeniyhdisteet karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin soveltamisalan puitteissa: Altistumista arseeniyhdisteille tapahtuu esimerkiksi kuparin ja sinkin tuotannossa sekä lasi-, elektroniikka- ja kemianteollisuudessa. Komission arvion mukaan 7 900–15 300 työntekijää on vaarassa altistua. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Formaldehydi: Esiintyy formaldehydin valmistuksessa sekä suuressa määrässä tuotteita (liimoissa ja tiivistysaineissa, pinnoitustuotteissa, polymeereissa, biosideissa ja laboratoriokemikaaleissa); altistumista saattaa tapahtua myös sellaisessa toiminnassa kuin rakennustyössä ja nahan ja turkisten, selluloosan, paperin ja paperituotteiden, tekstiilien ja puun ja puutuotteiden valmistuksessa. Formaldehydia käytetään myös kudosten säilönnässä ja desinfiointiaineena patologian osastoilla ja ruumiinavaustiloissa. Komission arvion mukaan noin miljoona työntekijää on vaarassa altistua. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | 4,4’-metyleeni-bis-(2-kloorianiliini) (MOCA): Altistuneet työntekijät työskentelevät muoviteollisuudessa, missä MOCAa käytetään polyuretaanielastomeerista valmistettujen osien muovaamisessa 89 toimipaikassa EU:ssa. Komission arvion mukaan 350 työntekijää on vaarassa altistua. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.2 | Jäsenvaltiot noudattavat erilaisia toimintatapoja. Eräät ovat määritelleet sitovat työperäisen altistumisen raja-arvot suurelle määrälle syöpää aiheuttavia, perimää vaurioittavia ja lisääntymismyrkyllisiä aineita (CMR-aineita), kun taas toiset ovat tehneet niin vain harvojen aineiden osalta. Tässä tarkasteltavassa ehdotuksessa mainitaan viisi ainetta; yhdellekään niistä ei ole määritelty EU:n laajuista työperäisen altistumisen raja-arvoa. Kahdellatoista jäsenvaltiolla (Belgia, Bulgaria, Kypros, Tšekki, Saksa, Viro, Espanja, Unkari, Liettua, Latvia, Alankomaat, Ruotsi) ei ole työperäisen altistumisen raja-arvoa yhdelle viidestä aineesta. Kolmella jäsenvaltiolla ei ole raja-arvoa yhdellekään näistä viidestä aineesta (Italia, Luxemburg ja Malta). Raja-arvot saattavat vaihdella maittain. ETSK onkin tyytyväinen ehdotukseen direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta, sillä siinä vahvistetaan työperäisen altistumisen raja-arvojen vähimmäistasot unionin tasolla, ja tultuaan voimaan direktiivi varmistaa tasapuoliset työolot kaikissa jäsenvaltioissa kaikille niille työntekijöille, jotka altistuvat kyseisille haitallisille aineille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Risk & Policy Analysts Limitedin (RPA 2018) tekemästä tutkimuksesta (16) ilmenee, että jos ehdotus hyväksytään, se parantaa pitkällä aikavälillä yli miljoonan EU:n työntekijän työolosuhteita ja ehkäisee yli 22 000 työperäistä sairastapausta. Nykyinen tautitaakka, jota on arvioitu kuluneiden 40 vuoden ajan, sisältää 24 770 työperäistä sairastapausta. Jos mihinkään toimiin ei ryhdytä, tulevaan tautitaakkaan sisältyy 24 689 uutta tapausta tulevina 60 vuotena. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mukaan onkin tarpeen harkita karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin päivittämistä edellä esitettyjen tietojen pohjalta. Periaatteet ovat samat kuin karsinogeeni- ja mutageenidirektiivissä ja edellisessä muutoksessa. Tässä tarkasteltava muutos laajentaa edellistä, karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin liitteeseen sisältynyttä luetteloa siten, että siihen otetaan mukaan edellä luetellut viisi ainetta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | SCOEL on esittänyt tieteellistä näyttöä kadmiumin, berylliumin ja formaldehydin osalta ja RAC arseenihapon ja MOCAn osalta. Kolmikantainen työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea (ACSH) on antanut lausuntoja kaikista viidestä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Näiden viiden karsinogeenin ja mutageenin työperäisen altistumisen raja-arvot on määritetty tieteellisen tiedon perusteella ja viitaten tuleviin terveysvaikutuksiin. Myös erilaiset taloudelliset seuraukset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

3.6

4.   Yleishuomiot

| 4.1 | Tässä tarkasteltavan muutoksen tärkeimpänä tavoitteena on laajentaa karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin sisältämää luetteloa, joka tällä hetkellä rajoittuu syöpää aiheuttaviin ja perimää vaurioittaviin aineisiin. Direktiivin mahdollista laajentamista siten, että siihen sisällytetään myös aineet, jotka ovat lisääntymismyrkyllisiä tai toksisia muiden elintoimintojen kannalta, pitäisi harkita myöhemmin, kuten ETSK:n lausunnossa (17) todetaan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kyseistä lausuntoa tukee Eurostatin vuonna 2017 laatima asiakirja Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context (18): ”Vuonna 2015 EU:ssa kulutettiin 350 miljoonaa tonnia kemikaaleja. Niistä 127 miljoonaa tonnia luokiteltiin vaaralliseksi ympäristölle ja 122 miljoonaa tonnia aineiksi, jotka saattavat vahingoittaa ihmisten terveyttä. Vaikka myrkyllisten kemikaalien kulutus on vähentynyt lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, myrkyllisimpien kemikaalien osuus kemikaalien kokonaiskulutuksesta on säilynyt lähes ennallaan.” (Syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten aineiden osuus kemikaalien kokonaiskulutuksesta EU:ssa oli 10,7 prosenttia vuonna 2004 ja 10,3 prosenttia vuonna 2015.) |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Työperäisten syöpien torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota naisiin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Altistumistavat ja syöpien esiintymispaikat saattavat olla miehillä ja naisilla erilaisia. Esimerkiksi rintasyöpä on miehillä erittäin harvinainen sairaus mutta naisten yleisin syöpälaji. Rintasyövän syntyyn saattavat vaikuttaa monenlaiset työssä tapahtuvat altistukset. Jotta päätöksentekoa varten saataisiin merkityksellisiä tietoja, useimmiten sukupuolisidonnaisten syöpien esiintymistä pitäisi analysoida naisten ja miesten osalta erikseen eikä kaikkien työntekijöiden osalta yhteensä. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Komitea kehottaa painokkaasti komissiota tarkastelemaan työssä tapahtuvaa naisten karsinogeenialtistusta nykyistä järjestelmällisemmin direktiivin myöhempien tarkistusten yhteydessä. Monilla naisvaltaisilla toimialoilla (kuten terveydenhuolto-, siivous- ja kampaamoalalla) tapahtuu syöpää aiheuttaville aineille altistumista. Tältä osin pitäisi säätää sitovista ehkäisytoimenpiteistä (esimerkiksi alipainekaapeista, joissa valmistellaan sytostaattiset lääkkeet, joita terveydenhoitohenkilöstö antaa ruiskeina). |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.4 | Sisämarkkinoiden kannalta ETSK pitää tärkeänä, että komissio määrittelee menetelmät työssä tapahtuvan altistumisen sitovien raja-arvojen vahvistamiseksi karsinogeeni- ja mutageenidirektiivissä. Prosessiin olisi sisällyttävä laaja työmarkkinaosapuolten, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien, kuten valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, kuuleminen. ETSK katsoo, että kaksi seikkaa vaatii erityistä huomiota: ensinnäkin työssä tapahtuvan altistumisen sitovien raja-arvojen johdonmukaisuus eri yhdisteiden riskitason suhteen ja toiseksi tarve määrittää raja-arvot tieteellisen näytön perusteella, mukaan luettuna työperäisten sairauksien esiintymisessä tapahtuvien muutosten seuranta. Niissä tulee ottaa huomioon esimerkiksi toteuttamiskelpoisuus ja altistumistasojen mittaamismahdollisuudet. Jotta työnantajien olisi helpompi asettaa soveltamansa ennaltaehkäisevät toimenpiteet tärkeysjärjestykseen, raja-arvojen yhteydessä olisi mainittava selkeästi altistustasoon liittyvän riskin suuruus. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ensimmäisen altistumisen ja syövän puhkeamisen välillä on useimpien yhdisteiden kohdalla pitkä latenssiaika. ETSK pitää välttämättömänä, että työntekijöitä suojellaan tarjoamalla kaikille altistumisvaarassa oleville työntekijöille elinikäinen terveydentilan seuranta kansallisen sosiaaliturvan tai julkisen terveydenhuoltojärjestelmän puitteissa. Eurostat voi antaa käyttöön näitä tietoja kestävän kehityksen strategian huolittelemiseksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kansanterveyden hallinnoinnin on pohjauduttava ainoastaan näyttöön perustuvaan sääntelyyn. Näyttö voidaan saada tieteellisestä analyysista, joka pohjautuu laadukkaisiin ja tilastollisesti arvioitavissa oleviin tietoihin. Tämä vaatimus vahvistetaan yleisen tietosuoja-asetuksen (19) 9 artiklassa, jossa tarkastellaan henkilötietojen erityisluokkien käsittelyä (20). Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EY (21) mukaan on otettava huomioon muitakin oikeudellisia näkökohtia. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK kehottaa jälleen panostamaan nykyistä enemmän tieteelliseen ja tilastolliseen tutkimukseen. Työperäinen syöpä voi johtua useista tekijöistä. Lisää huomiota ja rahoitusta olisi kohdistettava samanaikaisen eri tekijöille altistumisen seurausten ja mahdollisen vuorovaikutuksen tutkimiseen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK painottaa, että yksi tärkeimmistä tehtävistä työntekijöiden suojelemiseksi syöpää aiheuttavilta, perimää vaurioittavilta ja lisääntymismyrkyllisiltä aineilta työpaikalla on karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin täytäntöönpanon ja soveltamisen nykyistä tiukempi valvonta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että työsuojelutarkastuksia tekevillä tahoilla on riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit tehtäviensä hoitamiseksi, ja samanaikaisesti autettava yrityksiä, etenkin pk-yrityksiä, noudattamaan näitä säännöksiä. Niiden pitäisi tehostaa yhteistyötään Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kanssa. Vuorovaikutteisen riskinarvioinnin verkkoalustan (OIRA) käytön yleistyminen voi auttaa alan riskinarvioinnissa. |
| --- | --- |

4.8

5.   Erityishuomiot

| 5.1 | Sen lisäksi, että tarvitaan unionin lainsäädännön mukaisesti ennaltaehkäisyä ja työterveyssuojelua ja työn sopeuttamista yksilöllisesti, ETSK kiinnittää huomiota siihen vaaraan, että syöpää aiheuttaville, perimää vaurioittaville ja lisääntymismyrkyllisille aineille altistumisen tehottomalla ennaltaehkäisyllä voi olla kielteisiä seurauksia yrityksille. Se voi aiheuttaa esimerkiksi suurempia kustannuksia ja laskea tuottavuutta poissaolojen, korvauskustannusten, asiantuntemuksen menettämisen ja kilpailun vääristymisen vuoksi. Jäsenvaltioille saattaa aiheutua haittaa sosiaaliturvakustannusten kasvamisesta ja verotulojen menettämisestä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Jäsenvaltioiden viranomaiset ja työnantajia ja työntekijöitä edustavat elimet kolmikantaisen työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean puitteissa suhtautuisivat erittäin myönteisesti oikeudelliseen selkeyteen ja suojelun tason nousuun, jotka kyseisiä aineita koskevien työperäisen altistumisen raja-arvojen madaltaminen saisi aikaan. |
| --- | --- |

5.2

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56

1

(2)  Työterveys ja -turvallisuus – SCOEL, Euroopan komissio, 30.6.2018

2

(3)  Riskinarviointikomitea (RAC), 30.6.2018

3

(4)  Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

4

(5)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 33, 4 artikla, ks. myös johdanto-osan kappaleet 35, 45, 52, 53 ja 155

5

(6)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56

6

(7)  COM(2017) 11 final

7

(8)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56

8

(9)  COM(2014) 332 final

9

(10)  EU-OSHA (2017)

10

(11)  SWD(2018) 88 final, COM(2017) 11 final

11

(12)  Direktiivi 2004/37/EY

12

(13)  Eurostat: Sustainable development in the EU, s. 189

13

Sustainable development in the EU

(14)  Menettely 2018/0081 (COD)

14

(15)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56

15

(16)  Karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin kolmas muutos

16

(17)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 56

17

(18)  Eurostat 2017: Sustainable Development in the European Union – Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context, s. 246

18

Sustainable Development in the European Union – Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context

(19)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1

19

(20)  EUVL L 119, 4.5.2016, 9 artiklan h alakohta: ”käsittely on tarpeen ennalta ehkäisevää tai työterveydenhuoltoa koskevia tarkoituksia varten, työntekijän työkyvyn arvioimiseksi, – – unionin oikeuden tai jäsenvaltion lainsäädännön perusteella – –.”

20

(21)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45, ks. myös EUVL L 354, 31.12.2008, s. 70, 2 artikla.

21

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/150

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi yhteistyön tehostamisesta rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien torjunnassa”

(COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final)

(2018/C 440/25)

| Esittelijä: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Renate HEINISCH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 17.4.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 29 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 17.4.2018 |
| Vastaava erityisjaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 19.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 136/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 17.4.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 29 artikla

Komitean täysistunnon päätös

17.4.2018

Vastaava erityisjaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen erityisjaostossa

19.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

136/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

1.1   Euroopan taso

| 1.1.1 | Rokotteita koskevassa jäsenvaltioiden yhteistyössä tulisi ottaa huomioon rokotteiden merkitys ihmisen koko eliniän aikana, ja siinä tulisi erityisesti käsitellä lasten, nuorten, aikuisten ja ikääntyneiden rokotuksia rajatylittävästi. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tiedoista ilmenee, että tuhkarokon kaltaiset sairaudet, jotka olivat aiemmin lastentauteja, ovat alentuneen immuniteetin vuoksi nyt nuorten ja nuorten aikuisten tauteja. Tämä yhdessä rajat ylittävien muuttovirtojen ja tiettyihin ikäryhmiin kohdennettavien uusien rokotteiden saatavuuden kanssa (esim. ihmisen papilloomavirus, meningokokin aiheuttama sairaus ja herpes zoster) edellyttää rokottamista koskevaa elinkaariajattelua. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Yksi suurimpia vaaroja nykypäivän lasten hyvinvoinnin kannalta on rokotuksiin liittyvä lasten vanhempien epäröinti, joka johtuu pitkäaikaisen tieteellisen näytön horjuttamisesta rokotusvastaisuuden edistämiseksi. Tätä asiantuntijoihin ja tieteelliseen konsensukseen kohdistuvaa laajenevaa epäluuloa on torjuttava näyttöön perustuvalla viestinnällä, avoimuuden parantamisella ja valveuttamisella, jos halutaan välttää tuhkarokkoepidemioita ja kuolemaan johtavia kurkkumätätapauksia, joita EU:ssa on hiljattain ollut. Komission tulisi yhtenä keinona rokotusten hyödyistä valistamiseksi edistää kansalaisten osallistumista sellaisiin tutkimus- ja innovointiohjelmiin kuin ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | ETSK kehottaa komissiota perustamaan EU:n immunisaatiopäivän ja siten parantamaan tietoisuutta rokotusten merkityksestä suojattaessa ihmisiä toimintakykyä heikentäviltä sairauksilta. Tällaista foorumia tulisi hyödyntää kohdennettuun viestintään, jotta voidaan valveuttaa eurooppalaisia, etenkin vanhempia, lapsia, terveydenhuollon ammattilaisia, muuttajia, vähemmistöjä ja muita väestöryhmiä, joilla on lisääntynyt riski sairastua seurauksiltaan vakaviin, rokotuksin ehkäistävissä oleviin tauteihin. Kaikkia viestintäkanavia, mukaan luettuina yleiset tiedotusvälineet ja sosiaalinen media, tulisi hyödyntää asetettaessa kansalaisten ja organisaatioiden käyttöön tieteellisesti perusteltuja ja saatavilla olevia tietoja. Sukupolvien välisen oppimisen lähestymistapa rokotuksiin liittyvässä tiedotuksessa auttaisi myös edistämään rokottamista eri sukupolvissa ja torjumaan epäluuloa. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Tiedotuksen ja viestinnän lisääntyvän digitalisoitumisen aikana, kun uudet teknologiat tarjoavat monenlaisia mahdollisuuksia rokotusten saatavuuden ja ottamisen parantamiseksi, unionin on pyrittävä parantamaan eurooppalaisten rokotustietämystä epäröinnin torjumiseksi. On myös edistettävä digitaalista terveysosaamista, jotta mahdollistetaan rokotuksia koskevan digitaalisen tiedon saatavuus ja käsittely. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | On aina pidettävä mielessä, että ihmisten ja eläinten terveys liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) arvioiden mukaan 75 prosenttia (1) ihmisiin tarttuvista taudeista on peräisin eläimistä. Myös jatkuvasti kasvava mikrobilääkeresistenssin uhka liittyy yhdistävänä tekijänä sekä ihmisten että eläinten terveyteen. Tässä yhteydessä rokotteet paitsi estävät sairauksia myös auttavat torjumaan mikrobilääkeresistenssiä vähentämällä mikrobilääkkeiden tarpeetonta käyttöä. Tätä yhteiskunnallista arvoa ei kuitenkaan oteta huomioon EU:n tukimekanismeissa, eikä ole olemassa markkinakannustimia sitä varten, että maataloustuottajat käyttäisivät rokotteita mikrobilääkeresistenssiä pahentavien edullisempien tuotteiden sijaan. ETSK suosittaa, että komissio ottaa YMP:n tulevan tarkistuksen yhteydessä käyttöön tukia maatalousyrityksille, jotka kykenevät osoittamaan riittävän korkean rokotuskattavuuden mikrobilääkeresistenssistä johtuvien taloudellisten ja terveydellisten uhkien lieventämiseksi. |
| --- | --- |

1.1.5

1.2   Valtiotaso

| 1.2.1 | On varmistettava, että ehkäistävissä olevia tauteja, joita on esiintynyt kauan sitten tai joita voidaan ehkäistä uuden sukupolven rokotteilla, ei enää koskaan esiinny tulevaisuudessa. Terveydenhuollon ammattilaiset, mukaan luettuina farmaseutit, sairaanhoitajat, lääkärit sekä koulujen ja työpaikkojen terveydenhuollon työntekijät, ovat ratkaisevassa asemassa torjuttaessa rokotusvastaisuutta, sillä heillä on keskeinen rooli potilaiden ohjauksessa ja neuvonnassa. ETSK kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita investoimaan jatkuvaan kouluttamiseen, jotta terveydenhuollon ammattilaisista ja etenkin farmaseuteista tulee rokotusten puolestapuhujia, jotka voivat torjua rokotusvastaisesta liikkeestä johtuvia hirvittäviä kansanterveydellisiä seurauksia. Rokottamisesta voivat huolehtia myös lääkärit sen varmistamiseksi, että mahdolliset akuutit reaktiot tai anafylaktiset sokit hoidetaan turvallisesti. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Terveydenhuollon ammattilaiset ovat myös vaarassa altistua monenlaisille taudeille. Työntekijöitä, työnantajia ja muita eturyhmiä edustavana neuvoa-antavana elimenä ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiivin 2000/54/EY täysimääräisen ja tehokkaan täytäntöönpanon. Direktiivin mukaan työnantajien olisi tarjottava työntekijöille rokote, jos näiden terveys ja turvallisuus on uhattuna sellaisille biologisille tekijöille altistumisen vuoksi, joihin on olemassa tehokkaita rokotteita. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Terveydenhuollon ammattilaisiin kohdistuvien toimien ohella on vahvistettava jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla pyritään kattamaan myös ne väestöryhmät, joita rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien vakavat seuraukset erityisesti uhkaavat, kuten lapset, raskaana olevat naiset, ikääntyneet, vähemmistöt ja muu ryhmät, joilla on erityisiä piileviä terveysongelmia tai jotka ovat alttiina sellaisille sukupuoliteitse tarttuville sairauksille kuin papilloomavirus (HPV) ja hepatiitti A ja B. Rutiinitarkastusten, kuten lasten terveystarkastusten tai työterveystarkastusten, ja rokotusohjelmien yhdistäminen voisi auttaa torjumaan puutteellista rokotuskattavuutta. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Eurooppa on nyt historiallisessa ja haastavassa tilanteessa, sillä Euroopan väestön ikärakenne on alkanut vinoutua. Ennalta ehkäiseviä toimia, kuten aikuisten rokotuksia, tulisi pitää yhtenä välineenä tähän haasteeseen vastaamiseksi ja samalla panoksena aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan unionin tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | ETSK toteaa kuitenkin huolestuneena, että huolimatta neuvoston vuonna 2009 asettamasta tavoitteesta rokottaa 75 prosenttia vanhemmista väestöryhmistä kausi-influenssaa vastaan, vain yksi jäsenvaltio on saavuttanut tavoitteen. Koska influenssa parhaassa tapauksessa heikentää ja pahimmassa tapauksessa tappaa ikääntyneitä, jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä kaksinkertaistamaan ponnistelunsa kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Jäsenvaltioiden parhaillaan ratkaistavana olevat haasteet ulottuvat rokotusvastaisuudesta väestörakenteen muutoksiin, jotka perustuvat väestön ikääntymiseen ja ihmisten lisääntyvään liikkuvuuteen. Ne vaikuttavat taudinaiheuttajille altistumisen riskeihin koko unionissa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita jakamaan parhaita käytänteitä ja taitotietoa vastattaessa näihin haasteisiin. |
| --- | --- |

1.2.6

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK kannattaa komission kolmen pilarin lähestymistapaa tarkoituksena vahvistaa yhteistyötä rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien torjunnassa, jotta voidaan reagoida ajoissa EU:ta nykyisin uhkaaviin kiireellisiin terveysuhkiin, joita ovat rokotusvastaisuus, tiettyjen tautien rokotuskattavuuden aleneminen, rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien ennennäkemättömät puhkeamiset, kansallisten rokotusohjelmien väliset erot sekä rokotteiden puute. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin toimiin rokotuspolitiikan ja siihen liittyvien alojen – kuten kriisivalmiuden, sähköisten terveyspalvelujen, terveysteknologian arvioinnin, tutkimus- ja kehittämistoiminnan sekä lääketeollisuuden – välisten synergiavaikutusten lisäämiseksi kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla. Koordinoitu toiminta on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vastata haasteisiin, jotka tällä hetkellä heikentävät rokotusohjelmien tehokkuutta koko unionissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Rokotukset ovat primaariehkäisyn keskeisin väline, ja niiden ansiosta poliota ei enää esiinny Euroopassa ja muita tauteja, esim. isorokko, on hävinnyt, kun ihmisiä on rokotettu ja virusten leviäminen estetty. Euroopan ulkopuolella globalisaatio on lisännyt ihmisvirtojen ohella myös virusten, taudinaiheuttajien ja tautien leviämistä yli rajojen. Viimeaikaiset muuttovirrat ovat nopeuttaneet tätä suuntausta. Rokottaminen edistää merkittävästi globaalia terveyttä, sillä kansalliset tai alueelliset rajat eivät pysäytä tauteja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan unionissa rokotusohjelmat kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen EU:ssa on erilaisia rinnakkaisia immunisaatiostrategioita, ja eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet edistyneitä ohjelmia, jotka kohdennetaan tiettyihin tauteihin koko elinkaaren ajan ja joissa otetaan huomioon maantieteellisiä erityispiirteitä. Koska tautien leviäminen ei tunne rajoja, ETSK kannattaa komission ehdotusta laatia suuntaviivat EU:n yhteistä rokotusohjelmaa varten, jotta edistetään kansallisten ohjelmien yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rokotusohjelmien puutteellinen yhdenmukaistaminen unionissa estää myös liikkumis- ja oleskeluvapautta, joka on yksi EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä perusoikeuksista. Kuten komission tiedonannosta ilmenee, ihmisten ja erityisesti lasten saattaa olla hankalaa jatkaa rokotuksia siirtyessään asumaan toiseen jäsenvaltioon. Ohjelmien yhdenmukaistamisen ei kuitenkaan tulisi rajoittaa saatavilla olevien rokotteiden valikoimaa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Neuvosto totesi joulukuussa 2014 antamissaan päätelmissä (2), että vaikka rokotukset ovat tehokas kansanterveydellinen väline, eräät uudelleen yleistyneet tartuntataudit, kuten tuberkuloosi, tuhkarokko, hinkuyskä ja vihurirokko, voivat aiheuttaa lukuisia tartuntoja ja kuolemia ja ovat edelleen kansanterveydellinen haaste. Viimeaikaisen kehityksen johdosta jäsenvaltioiden yhteistyö rokotuksin estettävissä olevien tautien torjunnassa on entistäkin välttämättömämpää. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Edellä esitetyn valossa neuvoston suositus jäsenvaltioiden, asianomaisen alan ja sidosryhmien yhteistyön vahvistamisesta EU-tasolla on askel oikeaan suuntaan. ETSK kannattaa varauksetta rokotuksia koskevien toimien vahvistamista. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sellaiset digitaaliset välineet kuin yhteinen EU:n kansalaisten rokotuskortti, joka on saatavilla sähköisten immunisaatiotietojärjestelmien kautta, sekä verkkoportaali tietoisuuden parantamiseksi rokotusten hyödyistä ja turvallisuudesta voisivat auttaa saavuttamaan tiedonannossa mainitut tavoitteet. Komission tulisi tässä yhteydessä tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan parantaa terveydenhuoltoon liittyvää digitaalista lukutaitoa Euroopassa ja maksimoida kyseisten digitaalisten välineiden hyödyt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska aiemmat lastentaudit ovat siirtyneet puhkeamaan myöhemmässä elämän vaiheessa ja koska saatavilla on uusia rokotteita, jotka voivat estää sairauksia aikuisten ja vanhempien ikäryhmien kohdalla, jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan koko elinkaaren kattavia rokotusohjelmia ja ottamaan huomioon kustannustehokkaimmat rokotusstrategiat, jotta voidaan ehkäistä tauteja eri ikäryhmien tarpeiden mukaisesti (esimerkiksi nuoret, raskaana olevat naiset, kroonikot, vähemmistöt ja iäkkäämmät ikäryhmät). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuten Jean-Claude Juncker korosti vuonna 2017 unionin tilaa koskevassa puheessaan, lapsia kuolee edelleen rokotuksin ehkäistävissä oleviin tauteihin, kuten tuhkarokkoon. Rokottamattomien luokkatovereiden johdosta lapsiin kohdistuva riski on merkittävä uhka. Saattaa olla välttämätöntä, että kouluun hyväksyminen riippuu rokotussuojan todistamisesta, jotta varmistetaan korkea rokotuskattavuus. Kouluille ja opetushenkilöstölle tulisi tässä yhteydessä antaa nykyistä paremmin tietoa rokotusten roolista, jotta vanhempien ja lasten kanssa voidaan kommunikoida rokottamisesta. Tällainen koulutuksellinen näkökulma on erittäin tärkeä, sillä kouluilla on keskeinen asema vanhempien päätöksenteossa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rokotteilla ehkäistävissä olevat, kuolemaan johtavat syövät saattavat uhata nykypäivän nuoria näiden ikääntyessä. Vastauksena kohonneeseen syöpäriskiin EU:n jäsenvaltiot ovat asettaneet syövän torjunnan etusijalle poliittisessa ohjelmassaan. Kokemus osoittaa, että asianmukaisesti toteutetuin rokotusstrategioin voidaan lähes kokonaan poistaa tiettyjä sairauksia, kuten ihmisen papilloomavirukseen liittyviä tulehduksia. Ihmisen papilloomavirusrokotteen tarjoamista nuorille tulisi pitää syöväntorjuntaohjelmien keskeisenä osana, sillä kyseessä on rokotteilla ehkäistävissä olevien syöpien erityistyyppi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Aikuisten rokottaminen on joskus ainoa käytettävissä oleva ennaltaehkäisevä keino torjua tiettyä tautia, kuten influenssaa tai herpes zosteria, olipa tarkoituksena välttää tauti kokonaan tai lieventää sitä. Euroopan unionissa yksi ihminen neljästä kärsii herpes zosterista elinikänsä aikana, ja lähes 40 000 kuolee vuosittain ennenaikaisesti influenssaan liittyvien syiden vuoksi. Näitä lukuja voidaan alentaa vain rokotusten avulla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kun otetaan huomioon rokotusvastaisuus myös terveydenhuoltohenkilöstön keskuudessa sekä rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien tapaukset ja puhkeamiset terveydenhuoltohenkilöstön kautta tapahtuneiden tartuntojen johdosta, tulisi terveydenhuoltohenkilöstön rokotusohjelmien täytäntöönpanoa ja noudattamista seurata huolellisesti ja tukea asianmukaisin koulutustoimin niin potilaiden turvallisuuden kuin terveydenhuoltohenkilöstön oman suojelun varmistamiseksi direktiivin 2000/54/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, ”How do animal diseases affect humans?”

1

(2)  Neuvoston päätelmät rokotuksista tehokkaana kansanterveyden edistäjänä, 1. joulukuuta 2014

2

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/154

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EY) N:o 810/2009, asetuksen (EU) 2017/2226, asetuksen (EU) 2016/399, asetuksen (EU) 2018/... (yhteentoimivuudesta annettu asetus) ja päätöksen 2004/512/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 2008/633/YOS kumoamisesta”

(COM(2018) 302 final)

(2018/C 440/26)

| Yleisesittelijä: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Ionuţ SIBIAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 2.7.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Työvaliokunnan päätös | 10.7.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 97/3/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 2.7.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Työvaliokunnan päätös

10.7.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

97/3/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee viisumipolitiikkaa, joka on ja jonka olisi vastaisuudessakin oltava väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa ja samalla ehkäistään turvallisuusriskejä ja EU:hun suuntautuvaa laitonta muuttoliikettä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa viisumitietojärjestelmän (VIS) edelleen kehittämistä parhaana teknisenä ratkaisuna, jolla helpotetaan lyhytaikaisia viisumeja koskevaa menettelyä ja autetaan viisumi-, raja-, turvapaikka- ja maahanmuuttoviranomaisia tarkistamaan nopeasti ja tehokkaasti tarvittavat tiedot kolmansien maiden kansalaisista, jotka tarvitsevat viisumin EU:hun matkustamista varten. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että viisumipolitiikkaa koskevien EU:n jäsenvaltioiden menettelyjen, käytäntöjen ja tulosten yhdenmukaistamisen tulisi olla yksi tämän alan toiminnan keskeisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Erityisten riski-indikaattoreiden kehittämisestä viisumihakemusten käsittelyä varten ETSK toteaa, että se todennäköisesti rajoittaisi hakijoiden oikeuksia. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden viranomaisia informoimaan ja kouluttamaan kentällä työskenteleviä ja johtohenkilöstöä asianmukaisesti, jotta vältetään mahdollinen profilointi rodun, sukupuolen, etnisen alkuperän, uskonnon, seksuaalisen suuntautumisen tai minkä tahansa muun henkilökohtaisen ominaisuuden perusteella. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tukee tavoitetta kadonneiden henkilöiden tunnistamisen helpottamisesta. Lasten sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen 12 vuodesta 6 vuoteen voi kuitenkin olla ongelmallista. Ehdotuksessa ei esitellä lastensuojeluvirastojen ja -järjestöjen näkemyksiä tai lausuntoja, minkä vuoksi ETSK ei ole voinut kaikilta osin arvioida ehdotuksen vaikutuksia lapsiin ja heidän suojeluunsa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tästä samasta tavoitteesta on todettava, että vaikka hakijan matkustusasiakirjan henkilötietosivun jäljennöksen tallentaminen viisumitietojärjestelmään on hyväksyttävää ja tarpeellista, kyseisen uuden tiedonkeruuvälineen rakentaminen palautusmenettelyjen tukemiseksi, kuten komission ehdotuksessa todetaan, on kyseenalaista. ETSK ei katso, että ehdotetut muutokset johtaisivat välttämättä kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseen. Välineen tulisi sen sijaan kannustaa jäsenvaltioita ottamaan toiminnassaan asianmukaisesti huomioon sekä oleskelun laillisuus että asianomaisen henkilön etu ja hyvinvointi. Viranomaisten olisi kannustettava ja avustettava kolmansien maiden kansalaisia laillistamaan oleskelunsa sekä kannustettava heitä harkitsemaan paluuta lähtöpaikkakunnalleen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ehdotuksen liitännäistavoitteena on antaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille ja Europolille tiukoin edellytyksin pääsy viisumitietojärjestelmän tietoihin lainvalvontatarkoituksia varten. ETSK korostaa, että pääsylle on asetettava tarkkaan rajatut ehdot. Pääsyn tulisi mieluiten edellyttää tuomioistuimen päätöstä, millä varmistetaan, että kyseessä on henkilötietojen suojan periaatetta koskeva välttämätön rajoitus. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on tyytyväinen ehdotuksesta järjestetyn kuulemisen laajuuteen. On kuitenkin todettava, että komiteaa, muita toimielimiä ja suurta yleisöä olisi hyödyttänyt suuresti, jos ehdotus olisi sisältänyt enemmän kuulemismenettelyyn osallistuneiden tahojen esittämiä tietoja ja näkemyksiä. Jää epäselväksi, minkälaisia tietoja on esitetty ja missä määrin ne ovat vaikuttaneet lopulliseen ehdotukseen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy perusoikeuksien suojeluun. Komitea suosittaa, että kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota siihen, miten jäsenvaltiot käyttävät viisuminhakijoiden henkilötietoja. Kuten edellä todetaan, tarvitaan lisää suojatoimia sellaisia käytänteitä vastaan, jotka johtavat lyhyt- tai pitkäaikaista viisumia tai oleskelulupaa hakevien kolmansien maiden kansalaisten syrjintään. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ehdotuksessa olisi ollut hyödyllistä esittää maittain sekä EU:n jäsenvaltioiden että kolmansien maiden osalta yksityiskohtaisempaa ja tarkempaa tietoa lyhyt- ja pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista. Lapsikauppaan liittyen myös oleskeluaikojen ylityksistä olisi ollut erittäin hyödyllistä saada enemmän tietoa. Tiedot ovat välttämättömiä, jotta voidaan arvioida liikkuvuuden luonnetta ja rakennetta sekä käytettyjen välineiden asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa lisäksi entistä vahvempaa sitoutumista yhteistyöhön kolmansien maiden hallintotahojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan informoida ja valmistaa kyseisten maiden kansalaisia koko viisuminhakumenettelyä silmällä pitäen ja auttaa heitä siinä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK tukee viisumipolitiikkaa, joka on ja jonka olisi vastaisuudessakin oltava väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa ja samalla ehkäistään turvallisuusriskejä ja EU:hun suuntautuvaa laitonta muuttoliikettä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vaikka ETSK tunnustaa muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät viime vuosien haasteet, se kannustaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä omaksumaan yhteisymmärrykseen perustuvan tasapainoisen ja oikeasuhtaisen lähestymistavan, jonka tavoitteena on pitää EU mahdollisimman avoimena, vastuullisena, osallistavana ja innovatiivisena. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK kannattaa viisumitietojärjestelmän (VIS) edelleen kehittämistä parhaana teknisenä ratkaisuna, jolla helpotetaan lyhytaikaisia viisumeja koskevaa menettelyä ja autetaan viisumi-, raja-, turvapaikka- ja maahanmuuttoviranomaisia tarkistamaan nopeasti ja tehokkaasti tarvittavat tiedot kolmansien maiden kansalaisista, jotka tarvitsevat viisumin EU:hun matkustamista varten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK tukee tarkastelun kohteena olevan aloitteen yleistavoitteita parantaa turvallisuutta EU:ssa ja sen rajoilla, helpottaa laillisesti matkustavien oikeutta ylittää ulkoraja ja liikkua ja oleskella vapaasti alueella, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia, sekä helpottaa Schengen-alueen ulkorajojen valvontaa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK tukee aloitteen erityisiä tavoitteita eli viisumien hakumenettelyn helpottamista, tarkastusten helpottamista ja vahvistamista ulkorajojen ylityspaikoissa ja jäsenvaltioiden alueella ja Schengen-alueen sisäisen turvallisuuden parantamista helpottamalla jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa kolmansien maiden kansalaisista, joilla on pitkäaikainen viisumi tai oleskelulupa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kannattaa niin ikään rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta koskevien jäljellä olevien tietovajeiden korjaamista sisällyttämällä pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat viisumitietojärjestelmään. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Viisumihakemusten käsittelyyn liittyviä tarkastuksia on tarkoitus lisätä yhteentoimivuuden avulla, todentamalla ja arvioimalla hakijoiden toimittamia tietoja sekä hyödyntämällä hakua, jonka viisumitietojärjestelmä tekee automaattisesti kustakin hakemuksesta kaikissa tarjolla olevissa järjestelmissä. ETSK pitää tätä myönteisenä menettelyllisenä ja teknologisena kehityksenä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Erityisten riski-indikaattoreiden kehittämisestä viisumihakemusten käsittelyä varten ETSK toteaa, että se todennäköisesti rajoittaisi hakijoiden oikeuksia. Vaikka riski-indikaattorit eivät sisältäisi henkilötietoja, ne perustuisivat jäsenvaltioiden toimittamiin tilastoihin ja tietoihin, jotka koskevat uhkia, maahanpääsyn epäämisen ja oleskeluajan ylityksen tavanomaisesta poikkeavia osuuksia tietyissä kolmansien maiden kansalaisten ryhmissä sekä kansanterveydellisiä riskejä. On olemassa huomattava riski, että viisumien käsittelystä vastaavat viranomaiset käyttävät näitä tietoja ja indikaattoreita hylätäkseen viisumihakemuksia järjestelmään rakennettujen profiilien eivätkä hakijan yksilöllisen tilanteen perusteella. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden viranomaisia informoimaan ja kouluttamaan kentällä työskenteleviä ja johtohenkilöstöä asianmukaisesti, jotta vältetään mahdollinen profilointi rodun, sukupuolen, etnisen alkuperän, uskonnon, seksuaalisen suuntautumisen tai minkä tahansa muun henkilökohtaisen ominaisuuden perusteella. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK tukee tavoitetta kadonneiden henkilöiden tunnistamisen helpottamisesta. Lasten sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen 12 vuodesta 6 vuoteen voi kuitenkin olla ongelmallista. Ehdotuksessa ei esitellä lastensuojeluvirastojen ja -järjestöjen näkemyksiä tai lausuntoja, minkä vuoksi ETSK ei ole voinut kaikilta osin arvioida ehdotuksen vaikutuksia lapsiin ja heidän suojeluunsa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Tästä samasta tavoitteesta on todettava, että vaikka hakijan matkustusasiakirjan henkilötietosivun jäljennöksen tallentaminen viisumitietojärjestelmään on hyväksyttävää ja tarpeellista, kyseisen uuden tiedonkeruuvälineen rakentaminen palautusmenettelyjen tukemiseksi, kuten komission ehdotuksessa todetaan, on kyseenalaista. ETSK ei katso, että ehdotetut muutokset johtaisivat välttämättä kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseen. Välineen tulisi sen sijaan kannustaa jäsenvaltioita ottamaan toiminnassaan asianmukaisesti huomioon sekä oleskelun laillisuus että asianomaisen henkilön etu ja hyvinvointi. Viranomaisten olisi kannustettava ja avustettava kolmansien maiden kansalaisia laillistamaan oleskelunsa sekä kannustettava heitä harkitsemaan paluuta lähtöpaikkakunnalleen. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ehdotuksen liitännäistavoitteena on antaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille ja Europolille tiukoin edellytyksin pääsy viisumitietojärjestelmän tietoihin lainvalvontatarkoituksia varten. ETSK korostaa, että pääsylle on asetettava tarkkaan rajatut ehdot. Pääsyn tulisi mieluiten edellyttää tuomioistuimen päätöstä, millä varmistetaan, että kyseessä on henkilötietojen suojan periaatetta koskeva välttämätön rajoitus. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK on hyvillään siitä, että komissio on tilannut aiheesta kolme riippumatonta tutkimusta. Niistä yksi koskee lasten sormenjälkien ottamista viisumimenettelyssä koskevan ikärajan alentamisen toteutettavuutta, tarpeellisuutta ja oikeasuhtaisuutta sekä viisuminhakijoiden matkustusasiakirjan jäljennöksen tallentamista VIS-järjestelmään. Kaksi muuta koskee sitä, onko tarpeellista ja oikeasuhtaista laajentaa viisumitietojärjestelmä koskemaan pitkäaikaisia viisumeja ja oleskeluasiakirjoja koskevia tietoja. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK on tyytyväinen tässä yhteydessä toteutettujen kuulemisten laajuuteen. Niihin kutsuttiin mukaan kaikki sidosryhmät, mukaan lukien kansalliset viranomaiset, jotka pääsevät viisumitietojärjestelmään syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai tarkastelemaan tietoja, maahanmuuttoasioista ja palauttamisesta vastaavat viranomaiset, lastensuojeluviranomaiset, poliisiviranomaiset ja ihmiskaupan torjunnasta vastaavat viranomaiset, konsuliasioista vastaavat viranomaiset sekä ulkorajojen ylityspaikkojen tarkastuksista vastaavat kansalliset viranomaiset. Lisäksi kuultiin useita EU:n ulkopuolisia viranomaisia ja valtiosta riippumattomia järjestöjä, jotka toimivat lasten oikeuksien alalla. On kuitenkin todettava, että komiteaa, muita toimielimiä ja suurta yleisöä olisi hyödyttänyt suuresti, jos ehdotus olisi sisältänyt enemmän kuulemismenettelyyn osallistuneiden tahojen esittämiä tietoja ja näkemyksiä. Jää epäselväksi, minkälaisia tietoja on esitetty ja missä määrin ne ovat vaikuttaneet lopulliseen ehdotukseen. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy perusoikeuksien suojeluun. Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotetulla asetuksella käyttöön otettaviin lisäsuojatoimiin, jotka kattavat viisumitietojärjestelmän piiriin kuuluvien uusien tietoluokkien, tietojenkäsittelytoimien ja rekisteröityjen erityistarpeet osana laajempaa pyrkimystä suojella yksilön oikeutta tutustua tietoihinsa ja oikaista ja poistaa niitä. Komitea suosittaa, että kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota siihen, miten jäsenvaltiot käyttävät viisuminhakijoiden henkilötietoja. Kuten edellä todetaan, tarvitaan lisää suojatoimia sellaisia käytänteitä vastaan, jotka johtavat lyhyt- tai pitkäaikaista viisumia tai oleskelulupaa hakevien kolmansien maiden kansalaisten syrjintään. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Ehdotuksessa olisi ollut hyödyllistä esittää maittain sekä EU:n jäsenvaltioiden että kolmansien maiden osalta yksityiskohtaisempaa ja tarkempaa tietoa lyhyt- ja pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista. Lapsikauppaan liittyen myös oleskeluaikojen ylityksistä olisi ollut erittäin hyödyllistä saada enemmän tietoa. Tiedot ovat välttämättömiä, jotta voidaan arvioida liikkuvuuden luonnetta ja rakennetta sekä käytettyjen välineiden asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | ETSK suosittaa lisäksi entistä vahvempaa sitoutumista yhteistyöhön kolmansien maiden hallintotahojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan informoida ja valmistaa kyseisten maiden kansalaisia viisuminhakumenettelyä silmällä pitäen ja auttaa heitä siinä. |
| --- | --- |

2.16

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/158

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 (yleinen elintarvikelainsäädäntö), direktiivin 2001/18/EY (muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön), asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut), asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (rehun lisäaineet), asetuksen (EY) N:o 2065/2003 (savuaromit), asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit), asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely), asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (kasvinsuojeluaineet) ja asetuksen (EU) 2015/2283 (uuselintarvikkeet) muuttamisesta”

(COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD))

(2018/C 440/27)

| Esittelijä: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Ester VITALE |

Esittelijä:

Antonello PEZZINI

Toinen esittelijä:

Ester VITALE

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 22.5.2018
  Euroopan parlamentti, 28.5.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artikla, 114 artikla, 168 artiklan 4 kohdan b alakohta ja 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 13.2.2018 |
| Vastaava erityisjaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 176/2/2 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 22.5.2018

Euroopan parlamentti, 28.5.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artikla, 114 artikla, 168 artiklan 4 kohdan b alakohta ja 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

13.2.2018

Vastaava erityisjaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

176/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on aina tukenut EU:n politiikkaa, jolla suojellaan terveyttä koko elintarvikeketjussa, jokaisessa tuotantovaiheessa ja koko matkan viljelijöiltä kuluttajille ja pyritään välttämään elintarvikkeiden saastumista ja elintarvikeriskejä edistäen näin elintarviketurvallisuutta ja -hygieniaa sekä selkeän, avoimen ja varmennetun tiedon antamista tuotteista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK tukee komission aloitteita, joiden tavoitteena on vastata koko elintarvikeketjun valvontajärjestelmän avoimuuteen, kestävyyteen ja tehokkuuteen liittyviin haasteisiin, jotta parannetaan kansalaisten, tiedotusvälineiden ja koko kansalaisyhteiskunnan käsitystä luotettavuudesta ja turvallisuudesta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) on vahvistettava, jotta voidaan taata paras mahdollinen tieteellinen neuvonta riskinhallinnasta vastaaville tahoille selkeän ja avoimen viestinnän kautta sekä entistä tiiviimpi yhteistyö jäsenvaltioiden ja muiden, sosiaalialalla toimivien elinten kanssa johdonmukaisen, varman ja luotettavan elintarviketurvallisuusjärjestelmän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on todennut jo aiemmin, että EFSA on toimintansa aikana osoittanut asiantuntemuksensa ja sillä on ollut erittäin merkittävä rooli terveysriskien ehkäisemisen alalla EU:ssa (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea pitää välttämättömänä, että säilytetään EFSAn vahva riippumattomuus ulkoisista vaikutteista ja paras mahdollinen tieteellinen asiantuntemus sen piirissä maksimoimalla riskinanalysointivalmiudet, jotta voidaan varmistaa maailmanlaajuisesti yhtenä kaikkein parhaimpana pidetyn EU:n arviointijärjestelmän kestävyys. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että EFSAlle ja verkostona toimiville jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus kehittää parhaalla mahdollisella tavalla asianmukaista riskiviestintää – riippumattomasti mutta keskenään johdonmukaisesti ja koordinoiden riskinarvioinnista ja -hallinnasta vastaavien tahojen kesken – jotta käyttäjät voivat hyödyntää tuloksia ja päätelmiä selkeissä ja vuorovaikutteisissa puitteissa. Samalla tulee varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen luottamuksellisuuden ja suojelun taso. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa vahvasti sellaisen tutkimusrekisterin perustamista, joka on helposti käytettävissä verkossa ja sisältää tiedot sertifioiduista asiantuntijoista ja laboratorioista, valaehtoiset vakuutukset eturistiriitojen puuttumisesta, selvitykset tavoitteista sekä tiedot tutkimuksiin osoitetuista teknisistä ja taloudellisista resursseista ja niiden lähteistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitean mielestä kohdennetun ruoka- ja ravintokulttuurin ja riskiin liittyvien selektiivisten analysointivalmiuksien avulla on syytä parantaa huomattavasti kuluttajien kykyä hahmottaa riskiä, jolle he altistuvat elintarvikkeiden yhteydessä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että unionin tuleva yleinen strateginen riskiviestintäsuunnitelma – jos se laaditaan täydessä yhteisymmärryksessä EFSAn kanssa ja sen riippumattomuutta kunnioittaen – muodostaa keskeisen tekijän, johon vastuullisten tahojen tulee keskittyä antaakseen tehokkaita, yksiselitteisiä, oikea-aikaisia, vuorovaikutteisia ja asianmukaisia vastauksia kansalaisten tarpeisiin elintarvikeketjun turvallisuuden, avoimuuden ja luotettavuuden suhteen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK ehdottaa jäsennellyn ja järjestelmällisen vuoropuhelun vahvistamista kansalaisyhteiskunnan kanssa. ETSK voisi kestäviä elintarvikejärjestelmiä käsittelevien rakenteidensa avulla antaa siihen hyödyllisen ja konkreettisen panoksensa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK tukee painokkaasti EFSAn hallintoon liittyvää ehdotusta, että jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunta osallistuisivat entistä aktiivisemmin hallintorakenteeseen ja tieteellisiin asiantuntijaryhmiin ja että johtokunnan kokoonpano linjattaisiin vastaamaan EU:n erillisvirastoja koskevassa yhteisessä lähestymistavassa vahvistettuja standardeja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että EFSAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen välinen sopimus vaatii jatkotoimia erityisesti elintarvikkeita ja rehuja koskevien yhteisten toimien osalta ja sellaisen yhdenmukaisen tieteellisen laadun analyysimenettelyn kehittämiseksi, joka varmistaa avoimuuden, vertailukelpoisuuden, osallisuuden ja oikeudenmukaisuuden suhteessa kaikkiin sidosryhmiin. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto

| 2.1 | Yleinen elintarvikelainsäädäntö (EU:n lainsäädäntö elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuudesta tuotantoketjussa) on EU-sääntelyn kulmakivi elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa maatiloilta aina ruokapöytään asti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Lainsäädännön mukaan elintarvike- ja rehualan sääntelyllä tulee olla tieteellinen perusta. Tämä tunnetaan riskianalyysiperiaatteena, joka muodostuu kolmesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta osatekijästä: riskinarviointi, riskinhallinta ja riskeistä tiedottaminen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) perustettiin asetuksella (EY) N:o 178/2002 riippumattomaksi tieteelliseksi virastoksi, joka antaa tieteellisiä lausuntoja elintarvikeketjuun liittyvien EU:n toimien perustaksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komissiolle toimitettiin 6. lokakuuta 2017 virallisesti eurooppalainen kansalaisaloite, joka perustuu yhteensä 1 070 865 tuenilmaisuun 22 jäsenvaltiosta. ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” -aloitteessa (2) Euroopan komissiota kehotettiin ehdottamaan jäsenvaltioille erilaisia toimenpiteitä. Yhtenä suosituksena oli varmistaa, ”että tieteellinen arvio torjunta-aineiden EU:n säännöksiin nojaavaa hyväksyntää varten perustuu yksinomaan julkaistuihin, toimivaltaisten viranomaisten eikä torjunta-aineteollisuuden tilaamiin tutkimuksiin”. Euroopan komissio sitoutui antamaan käsillä olevan lainsäädäntöehdotuksen toukokuuhun 2018 mennessä, jotta voidaan parantaa tieteellisten arvioiden avoimuutta ja tieteellisten tutkimusten laatua ja riippumattomuutta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen (EY) N:o 178/2002 toimivuustarkastus saatiin valmiiksi 15. tammikuuta 2018 (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Arviointi osoittaa, että elintarvikelainsäädäntöä koskeva asetus on edelleen ratkaiseva ja tarkoituksenmukainen vastatakseen pääosaan nykysuuntauksista. |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Yleisesti ottaen elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen tärkeimmät tavoitteet on saavutettu: korkeatasoinen ihmisten terveyden suojelu, elintarvikkeisiin liittyvät kuluttajien edut sekä sisämarkkinoiden tehokas toiminta. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | EFSAn perustaminen on parantanut EU:n toimien tieteellistä perustaa. EFSAn tieteellisten valmiuksien lisäämisessä, sen tieteellisten tulosten laadussa, tieteellisten tietojen keruussa sekä riskinarviointimenetelmien kehittämisessä ja yhdenmukaistamisessa on saavutettu merkittäviä parannuksia. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | EFSA on vahvistanut yhteistyötä kansallisten ja kansainvälisten tieteellisten elinten kanssa sekä tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Riskianalyysiperiaatteen soveltamisessa ei ole havaittu EU:n laajuisesti systeemistä epäjohdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Riippumattomuutta ja avoimuutta koskevaa EFSAn tiukkaa politiikkaa on säännöllisesti parannettu ja vahvistettu. Koska kuitenkaan kaikki jäsenvaltiot eivät ole edustettuina EFSAn johtokunnassa, EFSAn hallinto ei näytä vastaavan EU:n erillisvirastoja koskevaa yhteistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.6.5

| 2.6.6 | Elintarvikelainsäädäntöä koskevalla asetuksella luodut elintarviketurvallisuuden puitteet ovat toimineet myös joissain tapauksissa innoituksen lähteenä EU:n ulkopuolisille maille niiden laatiessa kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

2.6.6

| 2.6.7 | Lupahakemuksiin liittyvän asiakirja-aineiston käsittelyn yhteydessä tehtävässä riskien arvioinnissa EFSAa sitovat luottamuksellisuutta koskevat säännöt ja analyysimenetelmät, joissa tulee ottaa huomioon kaikki saatavilla olevat tutkimukset tai todisteet. EFSA ei näin ollen ota lausunnoissaan huomioon yksinomaan teollisuuden tekemiä tutkimuksia, vaan perustaa omat tieteelliset päätelmänsä mahdollisimman tarkkaan kirjallisen aineiston käsittelyyn. Teollisuudella on puolestaan velvollisuus antaa omat tutkimuksensa käyttöön osana aineistoa hakiessaan lupia. |
| --- | --- |

2.6.7

| 2.6.8 | Tuoreiden arvioiden (4) mukaan EFSAn nykyisessä järjestelmässä on voitu havaita seuraavia puutteita:






  — | vaikeudet houkutella paneeliin uusia jäseniä |
| --- | --- | --- |

2.6.8

—

vaikeudet houkutella paneeliin uusia jäseniä

| — | tieteellinen asiantuntemus, joka tulee vain muutamista jäsenvaltioista |
| --- | --- |

—

tieteellinen asiantuntemus, joka tulee vain muutamista jäsenvaltioista

| — | nykyinen suuntaus vähentää julkishallinnon varoja |
| --- | --- |

—

nykyinen suuntaus vähentää julkishallinnon varoja

| — | EFSAn tehtävien ulkoistamiseen osoitettu vähäinen rahoitus. |
| --- | --- |

—

EFSAn tehtävien ulkoistamiseen osoitettu vähäinen rahoitus.

| 2.6.9 | Lisäksi pitkäkestoiset lupamenettelyt eräillä sektoreilla hidastavat prosessia uusien tuotteiden markkinoille saattamiseksi. Tästä huolimatta keskitetty lupajärjestelmä on tehokkaampi kuin elintarvikkeita koskevien useiden kansallisten lupajärjestelmien käyttäminen. |
| --- | --- |

2.6.9

| 2.7 | ETSK on jo todennut, että ”EFSA on toimintansa aikana osoittanut asiantuntemuksensa. Sillä on ollut kiistattomasti erittäin merkittävä rooli terveysriskien ehkäisemisen alalla EU:ssa” (5). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tieteellisistä lausunnoista ei olla aina samaa mieltä, eivätkä ne ole aina yksiselitteisiä. Niiden vaikutukset huomioon ottaen ETSK onkin kehottanut aiemmin antamassaan lausunnossa EFSAa ”kiinnittämään erityistä huomiota tähän ilmiöön, sillä tieteellinen kirjallisuus on arviointimenettelyn tärkeä vertailukohta” (6), ja pyytänyt Euroopan komissiota julkaisemaan käytetyt ja hyväksyttyihin päätelmiin johtaneet säädösperusteiset tutkimukset ja niitä koskevat raakatiedot järjestelmällisesti viraston verkkosivuilla. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK on myös todennut (7), että EFSAn arviointi perustuu tieteelliseen tutkimukseen, jonka tulisi osoittaa asianomaisen aineen vaarattomuus. Nykyisen lainsäädännön mukaan yrityksen, joka aikoo saattaa markkinoille tuotteen, on esitettävä tällainen viitetutkimus. Tämä onkin kaikkein arkaluonteisin näkökohta, sillä tieteelliset tutkimustulokset voivat olla joskus erilaiset riippuen siitä, mistä rahoitus on peräisin ja mitä menetelmiä on käytetty. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Yleisemmin ETSK on hiljattain kehottanut kehittämään elintarvikepolitiikkaa niin, että se vastaa 2000-luvun tarpeita ja täyttää muun muassa kriteerit, jotka koskevat elintarvikkeiden laatua, terveyttä, ympäristöä, sosiaalisia ja kulttuurisia arvoja, taloudellisen pohjan vakautta, säällisiä työpaikkoja, kaikkien kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja hyvää hallintotapaa (8). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Euroopan oikeusasiamies on tutkinut asiaa ja toteuttanut toimia, jotka koskevat EU:n elintarvikeketjun riskinarviointimallia, ja esittänyt komissiolle 15. maaliskuuta 2018 toimittamassaan kirjeessä eräitä ohjaavia periaatteita unionin elintarvikeketjun riskinarviointimallin parantamiseksi:






  — | riippumattomuus ja avoimuus |
| --- | --- | --- |

2.11

—

riippumattomuus ja avoimuus

| — | sitoutuminen suuntaa-antavien tutkimusten julkaisemiseen tieteellisiä arviointeja tehtäessä |
| --- | --- |

—

sitoutuminen suuntaa-antavien tutkimusten julkaisemiseen tieteellisiä arviointeja tehtäessä

| — | entistä vahvempi omien riskinvalvontatehtävien julkinen valvonta prosessin varhaisessa vaiheessa |
| --- | --- |

—

entistä vahvempi omien riskinvalvontatehtävien julkinen valvonta prosessin varhaisessa vaiheessa

| — | valmiudet ottaa kansalaiset ja sidosryhmät mukaan riskinarviointiprosessiin (9) |
| --- | --- |

—

valmiudet ottaa kansalaiset ja sidosryhmät mukaan riskinarviointiprosessiin (9)

| — | sidosryhmien mahdollisuus osallistua nykyisellään avoimien täysistuntojen lisäksi myös muihin kokouksiin luonnollisesti luottamuksellisuutta noudattaen. |
| --- | --- |

—

sidosryhmien mahdollisuus osallistua nykyisellään avoimien täysistuntojen lisäksi myös muihin kokouksiin luonnollisesti luottamuksellisuutta noudattaen.

| 2.12 | Lisäksi Euroopan oikeusasiamies on korostanut, että julkisen tiedotuksen välineiden, joita EFSA käyttää tiettyihin aineisiin tai tuotteisiin liittyvistä riskeistä valistamiseen, olisi oltava saatavilla kaikilla 24:llä EU:n virallisella kielellä, että vammaisten oikeuksia on noudatettava ja että riskistä tiedottamisessa on otettava huomioon heidän tarpeensa (10). |
| --- | --- |

2.12

3.   Euroopan komission ehdotukset

| 3.1 | Euroopan komissio ehdottaa yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen ja kahdeksan alakohtaisen säädöksen tarkistamista niin, että ne vastaavat yleisiä sääntöjä, jotta voidaan vahvistaa avoimuutta ja lisätä takeita tutkimusten luotettavuudesta, puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hallinnon parantamiseksi ehdotetaan, että jäsenvaltiot osallistuvat entistä tiiviimmin EFSAn hallintorakenteeseen ja tieteellisiin asiantuntijaryhmiin ja että kansalliset tieteelliset elimet osallistuvat entistä aktiivisemmin tieteellisten tietojen toimittamiseen ja tutkimuksiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lisäksi yleisen viestintäsuunnitelman käynnistämisellä pyritään parantamaan ja lisäämään tiedottamista kansalaisille koituvista riskeistä yhteisin toimin, jotta voidaan lisätä kuluttajien luottamusta ja edistää yhä parempaa tietoisuutta ja ymmärrystä kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

3.3

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on aina tukenut EU:n politiikkaa, jolla suojellaan terveyttä koko elintarvikeketjussa ja jokaisessa tuotantovaiheessa ja pyritään välttämään elintarvikkeiden saastumista ja elintarvikeriskejä edistäen näin elintarviketurvallisuutta ja -hygieniaa, avoimen ja todenmukaisen tiedon antamista tuotteista, kasvien terveyttä sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | ETSK tukee voimakkaasti vaatimusta siitä, että EU takaa Euroopan elintarvikeketjun mahdollisimman korkean turvallisuustason tarjoamalla EFSAn kautta riskinhallinnasta vastaaville tahoille parasta mahdollista tieteellistä neuvontaa, antamalla kansalaisille tietoa riskeistä selkeästi ja avoimesti ja tekemällä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden tahojen kanssa johdonmukaisen ja luotettavan elintarviketurvajärjestelmän varmistamiseksi. Olisi hyödyllistä






  — | tarkastella uudelleen lupamenettelyjä niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi ja markkinoille pääsyn vauhdittamiseksi |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

tarkastella uudelleen lupamenettelyjä niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi ja markkinoille pääsyn vauhdittamiseksi

| — | tarkastella uudelleen mikroyrityksiä koskevia vapautuksia ja yksinkertaistettuja sääntöjä noudattaen kansanterveyden suojelun korkeaa tasoa |
| --- | --- |

—

tarkastella uudelleen mikroyrityksiä koskevia vapautuksia ja yksinkertaistettuja sääntöjä noudattaen kansanterveyden suojelun korkeaa tasoa

| — | arvioida uudelleen EFSAn työmäärää lisäävien nykyisten lupien vaikutusta |
| --- | --- |

—

arvioida uudelleen EFSAn työmäärää lisäävien nykyisten lupien vaikutusta

| — | yksinkertaistaa prosesseja entistä paremman avoimuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

—

yksinkertaistaa prosesseja entistä paremman avoimuuden takaamiseksi.

| 4.2 | ETSK pitää välttämätöntä, että EU:n arviointijärjestelmän kestävyyden varmistamiseksi EFSA pysyy erittäin vahvasti riippumattomana ulkoisista vaikutteista ja että sillä on mahdollisimman hyvä tieteellinen pätevyys niin, että maksimoidaan EFSAn valmius analysoida riskejä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK muistuttaa, että EU:n lainsäädännön ansiosta Euroopan kansalaiset voivat nauttia elintarvikkeiden turvallisuuden tasosta, joka on maailmanlaajuisesti yksi korkeimmista. Tästä syystä ETSK katsoo, että on ehdottoman tärkeää taata laadukkaat ja luotettavat riippumattomat tieteelliset analyysit, täysi avoimuus ja vuorovaikutteinen viestintä koko riskiarviointiprosessin aikana niin, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat siihen ja jakavat vastuun, mutta on myös ja ennen kaikkea puututtava vahvasti ja päättäväisesti siihen, miten kansalaisyhteiskunta hahmottaa riskin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK:n mukaan on olennaista tarjota kuluttajille turvallista ruokaa ja säilyttää luottamus, jotta voidaan ylläpitää myönteistä ja luottamukseen perustuvaa suhdetta kansalaisiin ja varmistaa elintarvikemarkkinoihin kohdistuvat myönteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tieteellisen yhteisön on voitava luottaa EFSAn rooliin elintarviketurvallisuuden alalla, ja lausuntojen on toimittava keskeisenä vertailupohjana, jotta taataan, että markkinoille saatettu ruoka on turvallista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että EFSA on parhaassa mahdollisessa asemassa kehittääkseen asianmukaista riskiviestintää helposti ymmärrettävin tiedottein, jotta käyttäjät voivat hyödyntää tuloksia ja päätelmiä selkeissä ja avoimissa puitteissa. Samalla tulee varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen luottamuksellisuus ja suojelu, jotta ei jarruteta innovointia ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Välttämätön joskaan ei riittävä edellytys sen takaamiseksi, että viestintä tiettyjen elintarvikkeiden riskistä olisi vastaanottajille ymmärrettävää, asianmukaista, oikea-aikaista ja johdonmukaista, on koordinoinnin vahvistaminen riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välillä yhteisesti sovittujen viestintäperiaatteiden pohjalta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | ETSK:n mielestä on syytä parantaa huomattavasti kuluttajien kykyä hahmottaa riskiä, jolle he altistuvat elintarvikkeita kuluttaessaan, haitallisuuden, kulttuuristen ruokailutottumusten ja elintarvikkeiden kulutustapojen näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | ETSK katsoo, että jos unionin tulevan strategisen riskiviestintäsuunnitelman ohella toteutetaan useita yksittäisiin tilanteisiin mukautettuja toimenpiteitä, se toimii keskeisenä välineenä, jonka pohjalta voidaan arvioida kaikkien vastuussa olevien tahojen valmiuksia eri tasoilla ja antaa tehokkaita, oikea-aikaisia ja kansalaisten tarpeisiin sopivia vastauksia elintarvikeketjun turvallisuudesta, avoimuudesta ja luotettavuudesta. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Epävarmuustekijät on tunnistettava ja määriteltävä, ja on ilmoitettava mahdolliset puutteet tiedoissa tai yhtenäistämättömissä analysointimenetelmissä. Tässä yhteydessä on keskeistä, että tiedottamisesta vastaavat tahot välittävät keskenään johdonmukaisia viestejä, että viestintäkanavat ovat vuorovaikutteisia ja todennettavissa ja että niiden tehokkuuden seuranta on jatkuvaa. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | ETSK pitää myös välttämättömänä, että viestintätoimien tueksi toteutetaan kampanjoita harhaanjohtavien tietojen ja väärien käsitysten torjumiseksi, jotta voidaan välttää se, että oikeita riskianalyysejä käytetään väärin etenkin pk-yritysten innovaatioiden pysäyttämiseen. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | On tärkeää vahvistaa koordinointia kansallisten viranomaisten ja virastojen kanssa tehokkaan hälytysjärjestelmän aikaansaamiseksi ja viestinnän johdonmukaisuuden takaamiseksi sekä käydä jäsenneltyä ja järjestelmällistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. Tässä yhteydessä ETSK voisi kestäviä elintarvikejärjestelmiä käsittelevien rakenteidensa avulla antaa hyödyllisen ja konkreettisen panoksensa. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | Lisäksi on vahvistettava kansainvälistä koordinointia ja yhteistyötä suurimpien kauppakumppaniemme kanssa erityisesti vapaakauppasopimusten puitteissa, jotta varmistetaan riskinarvioinnin yhteiset suuntaviivat ja voidaan laatia yhdenmukaiset metodologiset arviointiperusteet johdonmukaisesti Codex Alimentarius -kokoelman kattamien maailmanlaajuisten riskien kanssa. |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.8 | EFSAn on myös annettava selkeitä ohjeita ja tietoja, jotka voivat ohjailla hakemuksia tekeviä yrityksiä varmasti ja ennakoivasti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jotta EFSA saisi kaikki keskeiset tiedot tietystä asiakokonaisuudesta, sen olisi oltava entistä avoimempi vuoropuhelulle yritysten kanssa kunkin tapauksen analysoinnissa, toimitettava käytössään olevat pohjatiedot ja täydennettävä niitä kyseessä olevien yritysten antamilla tiedoilla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK:n mielestä EFSAn rinnalla toimivien sääntelyviranomaisten riippumattomuutta on vahvistettava, jotta muistutetaan päättäjiä ja yleisöä laadukkaan tiedon merkityksestä niiden lähteestä riippumatta. EFSAn riskinarviointitehtävien entistä vahvempi julkinen valvonta prosessin varhaisesta vaiheesta lähtien, kuten tapahtuu sidosryhmien osallistumista koskevan lähestymistavan yhteydessä, varmistaa tällä hetkellä paremman suhteen kaikkiin sidosryhmiin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kehottaa laatimaan entistä kevyempiä ja avoimempia menettelyjä ja huolehtimaan samalla oikeasta tasapainosta suhteessa haasteisiin, jotka koskevat tietojen omistajien teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK kannattaa EFSAn neuvoa-antavan ryhmän hiljattain esittämää kehotusta lisätä julkisia investointeja elintarviketurvallisuustutkimukseen, jotta vältetään, että teollisuuden sponsoroima tutkimus suosii yleisestä edusta poikkeavia etuja, ja varmistetaan kuluttajien täysi luottamus EU:n elintarvikeriskien arviointiin. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK tukee EFSAn hallintoon liittyvää ehdotusta, että jäsenvaltiot osallistuisivat entistä aktiivisemmin hallintorakenteeseen ja tieteellisiin asiantuntijaryhmiin ja että johtokunnan kokoonpano linjattaisiin vastaamaan EU:n erillisvirastoja koskevassa yhteisessä lähestymistavassa vahvistettuja standardeja. Samaan aikaan tulisi vahvistaa jäsenneltyä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

4.13

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK puoltaa tutkimusrekisterin perustamista edellyttäen, että se on helposti käytettävissä verkossa ja että se sisältää tiedot sertifioiduista asiantuntijoista ja laboratorioista, valaehtoiset vakuutukset eturistiriitojen puuttumisesta, selvitykset tutkimuksen tavoitteista ja yksityiskohdista, tiedot tutkimuksiin osoitetuista teknisistä ja taloudellisista resursseista ja niiden lähteistä, vuorovaikutteisessa viestinnässä sovelletuista aikatauluista ja menettelyistä sekä mahdollisista vaadittavista todentamistutkimuksista. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Laboratorioperiaatteita koskeva viitesäädös on direktiivi 2004/10/EY, joka perustuu OECD:n laatimiin hyvän laboratoriokäytännön periaatteisiin (Good Laboratory Practice – GLP) (11). Elintarviketurvallisuuslaboratorioita koskevan lainsäädännön (12) ja niiden toiminnan tueksi tarvittaisiin tietojenkäsittelyn valvontajärjestelmiä, jotta taataan, että tutkimukset vastaavat todellista tilannetta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK katsoo, että EFSAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen välinen sopimus vaatii jatkotoimia erityisesti seuraavilta osin: elintarvikkeita ja rehuja koskevat yhteiset toimet, eläinten suojelun vaihtoehtoiset menettelyt, yhteisaltistuminen kemiallisille aineille ja seoksille ja perustietojen kerääminen riskinarviointia varten. EFSAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen tulisi erityisesti kehittää yhdenmukaisia tieteellisiä analyysimenettelyjä, jotka varmistavat laadun, avoimuuden, vertailukelpoisuuden, osallisuuden ja oikeudenmukaisuuden suhteessa kaikkiin sidosryhmiin. |
| --- | --- |

5.3

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

1

(2)  Ks. http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful/details/2017/000002?lg=fi

2

(3)  Ks. Executive Summary of the Refit Evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002) {SWD(2018) 38 final}.

3

Executive Summary of the Refit Evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002)

(4)  Ks. SWD(2018) 37 final, 15.1.2018.

4

(5)  EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

5

(6)  EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

6

(7)  Ks. edellinen alaviite.

7

(8)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18.

8

(9)  Euroopan oikeusasiamiehen kirje.

9

(10)  Ks. edellinen alaviite.

10

(11)  OECD Principles of Good Laboratory Practice

11

(12)  Ks. asetus (EY) N:o 882/2004.

12

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/165 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/165

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi epäterveistä kaupan käytännöistä yritysten välisissä suhteissa elintarvikeketjussa”

(COM(2018) 173 final)

(2018/C 440/28)

| Esittelijä: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Peter SCHMIDT

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 30.4.2018
  Euroopan parlamentti, 2.5.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 22.5.2018 |
| Vastaava erityisjaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 172/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 30.4.2018

Euroopan parlamentti, 2.5.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

22.5.2018

Vastaava erityisjaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

172/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Elintarvikeketjun epäterveet kaupan käytännöt juontavat juurensa ketjun toimijoiden voimasuhteiden epätasapainosta, ja niillä on haitallisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia. ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jonka avulla pyritään vähentämään epäterveitä kaupan käytäntöjä; se on tarpeellinen ensimmäinen askel, joka edistää heikommassa asemassa olevien toimijoiden, erityisesti maataloustuottajien, työntekijöiden ja tiettyjen toimijoiden, suojelua ja parantaa elintarvikeketjun hallintotapaa. Sääntelyyn perustuva lähestymistapa ja oikeudellinen kehys, johon liittyy tehokkaat ja vankat mekanismit täytäntöönpanon valvomiseksi, ovat tehokkaat tavat puuttua epäterveisiin kaupan käytäntöihin EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että komissio on esittänyt ainoastaan sellaisen yhteisen vähimmäissuojelutason käyttöönottoa koko EU:ssa, joka muodostuu vain tietyistä erikseen kielletyistä käytännöistä. Tarvetta on kaikkien epäasianmukaisten käytäntöjen kiellolle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Suojelu epäterveiltä kaupan käytännöiltä aiotaan rajata koskemaan vain pk-yritysmuotoisia elintarvikeketjun tavarantoimittajia niiden myydessä tuotteita ostajille, jotka eivät ole pk-yrityksiä. ETSK:n kanta on, ettei tämä ole riittävää voimaepäsuhdan tehokkaaksi korjaamiseksi ja ettei tällä tule olemaan merkittävää vaikutusta. Suojelu pitäisi ulottaa kaikkiin toimijoihin – pieniin ja suuriin, EU:ssa ja sen ulkopuolella. Silloinkin kun suuret toimijat joutuvat epäterveiden kaupan käytäntöjen uhriksi, taloudellinen vaikutus siirtyy usein eteenpäin heikoimmassa asemassa oleville ketjun toimijoille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Täytäntöönpanon valvonnan osalta ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen perustaa EU:n laajuinen yhdenmukaistettu lainvalvontaviranomaiskehys. Myös täytäntöönpanon valvontamekanismeja pitäisi kuitenkin vahvistaa lisäämällä niihin esimerkiksi erityinen asiamiesmenettely, ryhmäkanne ja viranomaisten suorittama lainvalvonta valituksen tekijän anonyymiuden suojelemiseksi. Kyseisiin mekanismeihin pitäisi lisäksi liittää mahdollisuus langettaa seuraamuksia. Valitusprosessin sujuvoittamiseksi olisi edellytettävä, että sopimukset tehdään kirjallisina. Tämä lisäisi myös neuvottelujen oikeudenmukaisuutta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa, että epäterveisiin kaupan käytäntöihin puuttumisen lisäksi komissio kannustaisi ja antaisi tukea liiketoimintamalleihin, jotka omalta osaltaan lisäävät toimitusketjun kestäväpohjaisuutta (esim. lyhentävät ketjua, lisäävät avoimuutta jne.), tasapainottavat sitä ja parantavat tehokkuutta, jotta voimasuhteet tasoittuisivat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK tähdentää jälleen, että oikeudenmukaisempien kaupan käytäntöjen edistämisen pitäisi olla osa kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa, jonka avulla varmistetaan, että elintarvikeketju saadaan taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävämmälle pohjalle. Näin edistettäisiin YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

1.6

2.   Johdanto

| 2.1 | Epäterveet kaupan käytännöt määritellään ”käytännöiksi, jotka poikkeavat hyvästä kaupallisesta käytänteestä ja ovat vastoin kunniallista ja vilpitöntä kaupankäyntiä ja joita yksi kauppakumppani noudattaa yksipuolisesti suhteessa muihin” (1). Elintarvikeketju on erityisen altis tällaisille käytännöille, koska pienten ja suurten toimijoiden välillä on suuria epäsuhtia. Epäterveitä kaupan käytäntöjä voi esiintyä toimitusketjun kaikissa lenkeissä, ja tietyssä ketjun kohdassa alkaneet epäterveet kaupan käytännöt voivat vaikuttaa ketjun muihin osiin riippuen mukana olevien toimijoiden markkinavoimasta (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten ETSK:n lausunnossa aiheesta ”Oikeudenmukaisemmat elintarvikealan toimitusketjut” (3) kuvaillaan yksityiskohtaisesti, neuvotteluvoiman keskittyminen on johtanut määräävän aseman väärinkäytöksiin ja aiheuttanut sen, että heikommat toimijat ovat yhä alttiimpia epäterveille kaupan käytännöille. Tämä siirtää taloudellisen riskin markkinoilta toimitusketjuun ja vaikuttaa erityisen kielteisesti kuluttajiin ja tiettyihin toimijoihin, kuten viljelijöihin, työntekijöihin ja pk-yrityksiin. Epäterveiden kaupan käytäntöjen ongelma on pantu merkille kaikissa elintarvikeketjun sidosryhmissä, ja valtaosan toimijoista on raportoitu joutuneen tällaisten käytäntöjen kohteeksi (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Erityisesti olisi korostettava vaikutusta kuluttajiin. Hintapaineet pakottavat elintarvikkeiden jalostajat tuottamaan mahdollisimman halvalla – mikä voi vaikuttaa kuluttajien saatavilla olevien elintarvikkeiden laatuun ja turvallisuuteen. Eräissä tapauksissa yritykset käyttävät kustannusten alentamiseksi edullisempia raaka-aineita, mikä vaikuttaa elintarvikkeiden laatuun ja arvoon. Esimerkiksi transrasvojen käyttö on monissa tuotteissa korvannut eurooppalaisten terveellisempien öljyjen ja rasvojen käytön (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Heikoimmassa asemassa oleviin elintarvikeketjun toimijoihin kohdistuu yhä suurempaa painetta. Tuoreiden Eurostatin kokoamien tietojen mukaan vähittäismyyjien osuus bruttoarvonlisäyksestä kasvaa edelleen. Syynä on elintarvikeketjun vähittäismyyntiportaan ja jalostussektorin korkeampi keskittymisaste, joka johtuu kartellilainsäädännön virheellisestä tulkinnasta. Elintarvikeketjun toimintaa onkin parannettava, jotta varmistetaan, että kaikki saavat toimitusketjussa oikeudenmukaisen osuuden tuloista. Vähittäismyyntiportaan arvoa ei pidä kuitenkaan aliarvioida, kun otetaan huomioon sen merkitys päivittäistavaroiden toimittajana. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Epäterveisiin kaupan käytäntöihin puuttuminen on yksi tärkeimmistä toimista pyrittäessä parantamaan elintarvikeketjun toimivuutta. Lisäksi tulee pyrkiä vähentämään markkinahintojen epävakautta ja vahvistamaan tuottajaorganisaatioiden asemaa. Euroopan parlamentti kehotti kesäkuussa 2016 päätöslauselmassaan (6) komissiota esittämään ehdotuksen epäterveitä kaupan käytäntöjä koskevaksi oikeudelliseksi kehykseksi, ja samaa suosittivat lokakuussa 2016 ETSK ja marraskuussa 2016 maatalousmarkkinatyöryhmä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kahdessakymmenessä jäsenvaltiossa on jo toteutettu erilaisia lainsäädäntöaloitteita, joilla puututaan epäterveisiin kaupan käytäntöihin. Yhdessä meneillään olevan SCI-toimitusketjualoitteen kanssa ne ovat lisänneet tietoisuutta elintarvikeketjun voimasuhteiden epätasapainosta. Kuitenkin vain ani harvat käytössä olevista maakohtaisista tai vapaaehtoispohjaisista toimintamalleista ovat tähän mennessä ratkaisseet epäterveiden kaupan käytäntöjen ongelman. Komissio päätti esittää huhtikuussa 2018 nimenomaan tätä aihetta koskevan säädösehdotuksen, jossa se toteaa, että epäterveitä kaupan käytäntöjä koskevien sääntöjen epäyhtenäisyys tai puute jäsenvaltioissa haittaa tavoitetta varmistaa maatalousväestön kohtuullinen elintaso (7). |
| --- | --- |

2.6

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Komission ehdottamalla direktiivillä pyritään vähentämään epäterveitä kaupan käytäntöjä elintarvikkeiden toimitusketjussa ottamalla käyttöön koko EU:ssa suojelun yhteinen vähimmäistaso, joka muodostuu erityisesti kiellettyjen käytäntöjen luettelosta. Tällaisia käytäntöjä ovat pilaantuvista elintarvikkeista suoritettavien maksujen viivästykset, tilausten viime hetken peruutukset, yksipuoliset ja takautuvat sopimusmuutokset tai vaatimus siitä, että tavarantoimittaja maksaa hukkaan menneistä tuotteista. Seuraavanlaiset käytännöt sallitaan ainoastaan, jos osapuolet ovat sopineet niistä selkeästi ja yksiselitteisesti etukäteen: ostaja palauttaa myymättä jääneet elintarvikkeet tavarantoimittajalle; ostaja veloittaa tavarantoimittajalta maksun elintarvikkeiden toimitussopimuksen varmistamiseksi tai voimassa pitämiseksi; tavarantoimittaja maksaa ostajan myymien elintarvikkeiden myynninedistämisestä tai markkinoinnista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Suojelua epäterveiltä kaupan käytännöiltä sovelletaan elintarvikkeiden kauppaan vain silloin, kun myyjänä on tavarantoimittaja, joka on pk-yritys, ja ostaja on muu kuin pk-yritys (8). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lisäksi komission ehdotuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot nimeävät viranomaisen, joka vastaa uusien sääntöjen täytäntöönpanon valvonnasta. Siinä tapauksessa, että sääntöjen rikkominen näytetään toteen, asiasta vastaavalla elimellä on toimivalta määrätä oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia. Tämä lainvalvontaviranomainen voi panna tutkimuksia vireille omasta aloitteestaan tai valituksen perusteella. Jälkimmäisessä tapauksessa valituksen tehneet osapuolet voivat pyytää luottamuksellista ja nimetöntä käsittelyä suojellakseen asemaansa suhteessa kauppakumppaniinsa. Tarkoituksena on myös perustaa komission tukema lainvalvontaviranomaisten välinen koordinointimekanismi parhaiden käytänteiden vaihtoa varten. |
| --- | --- |

3.3

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, sillä se on ratkaisevan tärkeä ensiaskel, jolla polkaistaan käyntiin lainsäädäntöprosessi EU:n laajuisen sääntelyn aikaansaamiseksi epäterveille kaupan käytännöille. Komitea suositti vuonna 2016 antamassaan lausunnossa voimakkaasti tällaista sääntelyä. Tämä kehitysaskel on välttämätön, jotta voidaan suojella heikommassa asemassa olevia elintarvikeketjun toimijoita – viljelijöitä ja työntekijöitä – sekä vähentää heidän tulojensa ailahtelua ja epävakautta. Ehdotus auttaa erityisesti korjaamaan näiden toimijoiden neuvotteluvoiman puutetta ja parantaa siten elintarvikeketjun hallintotapaa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio toteaa ehdotuksessaan, että EU:n laajuinen SCI-toimitusketjualoite ei todennäköisesti kehity kattavaksi hallintokehykseksi, joka tekisi turhaksi lainsäädäntötoimenpiteet ja niihin liittyen täytäntöönpanon valvonnan (9). ETSK toistaa tässä yhteydessä, että SCI ja muut jäsenvaltioiden vapaaehtoiset järjestelmät voivat toden totta olla hyödyllisiä, mutta vain jäsenvaltiotason tehokkaiden ja vahvojen lainvalvontamekanismien lisänä eikä niiden korvikkeena (10). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös lainvalvontaviranomaisten yhdenmukaistetun eurooppalaisen verkoston edistämiseen. Se on suosittanut tätä aiemmassa lausunnossaan. Lainvalvontaviranomaisten tehokkaan yhteistyön varmistaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua valtiorajat ylittäviin epäterveisiin kaupan käytäntöihin, jotka voisivat muuten päästä läpi sormien. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että komissio on valinnut keinoksi vähimmäistason yhdenmukaistamisen, joka ei ole riittävä kaikkien elintarvikeketjun eri kohdissa esiintyvien epäasianmukaisten käytäntöjen kitkemiseksi. Komitea on erityisen pettynyt siihen, että vain ostajien katsotaan voivan harjoittaa epäasianmukaisia käytäntöjä ja että ehdotetussa kehyksessä kielletään vain tietyt epäterveet kaupan käytännöt, kuten jäljempänä tekstijaksossa 5 selostetaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kyseenalaistaa myös komission ehdotuksen rajata suojelu epäterveiltä kaupan käytännöiltä koskemaan vain pk-yritysmuotoisia tavarantoimittajia niiden myydessä tuotteita ostajille, jotka eivät ole pk-yrityksiä. Jotta suojelu epäterveiltä kaupan käytännöiltä olisi tehokasta ja tuloksellista, sen tulee päteä kaikkiin toimitusketjun toimijoihin niiden koosta riippumatta ja vaikuttaa siten kaikkiin kaupallisiin suhteisiin. ETSK tiedostaa kuitenkin pk-yritysten haavoittuvuuden. Ehdotuksella ei myöskään ratkaista epätasaisen neuvotteluvoiman ja taloudellisen riippuvuuden ongelmaa, joka ei välttämättä täsmää toimijoiden taloudellisen toiminnan laajuuden kanssa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ehdotetun säädöksen soveltamisala ei ole tarpeeksi laaja, ja sen olisi katettava myös muut maataloustuotteet kuin elintarvikkeet, kuten puutarhatuotteet ja rehut. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Epäterveisiin kaupan käytäntöihin puuttuminen on (markkinoiden epävakauden vähentämisen ja tuottajaorganisaatioiden aseman vahvistamisen ohella) oleellisen tärkeä toimi pyrittäessä saamaan elintarvikeketju taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävämmälle pohjalle. ETSK tähdentää jälleen, että oikeudenmukaisempien kaupan käytäntöjen edistämisen pitäisi olla osa kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa, jonka avulla edistetään YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. Tällaisen kattavan politiikan avulla olisi erityisesti turvattava oikeudenmukaiset tuottajahinnat, jotta maataloustuotanto säilyy elinvoimaisena (11). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vaikka tämä ei enää kuulukaan komission ehdotuksen soveltamisalaan, ETSK korostaa jälleen tarvetta lisätä ruoan yleistä arvostusta yhteiskunnassa ja kannattaisi yhdessä asianomaisten järjestöjen kanssa järjestettävän Euroopan laajuisen tiedotus- ja valistuskampanjan käynnistämistä ruoan nostamiseksi sille kuuluvaan arvoon (12) sekä elintarvikejätteen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

4.8

5.   Erityistä

Kiellettyjen epäterveiden kaupan käytäntöjen luettelo

| 5.1 | Epäterveet kaupan käytännöt voidaan yleisesti määritellä käytännöiksi, jotka poikkeavat jyrkästi hyvästä kaupallisesta käytänteestä ja ovat vastoin kunniallista ja vilpitöntä kaupankäyntiä (13). Niitä ovat myös kaikki käytännöt, joihin liittyy perusteetonta tai suhteetonta riskien siirtämistä sopimusosapuolelle. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komissio esittää vain tiettyjen epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltämistä. ETSK toistaa, että tarvetta on kaikkien epäterveiden käytäntöjen kiellolle, joka kattaisi komitean aiemmassa lausunnossa esitettyjen suositusten mukaisesti esimerkiksi seuraavat (luettelo ei ole tyhjentävä):






  — | kaupallisen riskin epäoikeudenmukainen siirtäminen |
| --- | --- | --- |

5.2

—

kaupallisen riskin epäoikeudenmukainen siirtäminen

| — | epäselvät tai määrittelemättömät sopimusehdot |
| --- | --- |

—

epäselvät tai määrittelemättömät sopimusehdot

| — | yksipuoliset ja takautuvat muutokset sopimuksiin, myös hintaan |
| --- | --- |

—

yksipuoliset ja takautuvat muutokset sopimuksiin, myös hintaan

| — | tuotteen laadun alentaminen tai kuluttajille tarkoitettujen tietojen vähentäminen ostajille tiedottamatta, niitä kuulematta tai niiden kanssa asiasta sopimatta |
| --- | --- |

—

tuotteen laadun alentaminen tai kuluttajille tarkoitettujen tietojen vähentäminen ostajille tiedottamatta, niitä kuulematta tai niiden kanssa asiasta sopimatta

| — | osuuden periminen myynninedistämis- tai markkinointikuluista |
| --- | --- |

—

osuuden periminen myynninedistämis- tai markkinointikuluista

| — | viivästyneet maksut |
| --- | --- |

—

viivästyneet maksut

| — | valikoimaan ottamista koskevat maksut tai lojaalisuusmaksut |
| --- | --- |

—

valikoimaan ottamista koskevat maksut tai lojaalisuusmaksut

| — | hyllymaksut |
| --- | --- |

—

hyllymaksut

| — | hukkaan menneitä tai myymättä jääneitä tuotteita koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

—

hukkaan menneitä tai myymättä jääneitä tuotteita koskevat vaatimukset

| — | kosmeettisten eritelmien käyttäminen elintarvike-erien torjumiseen tai maksetun hinnan alentamiseen |
| --- | --- |

—

kosmeettisten eritelmien käyttäminen elintarvike-erien torjumiseen tai maksetun hinnan alentamiseen

| — | painostaminen hintojen alennuksiin |
| --- | --- |

—

painostaminen hintojen alennuksiin

| — | maksut fiktiivisistä palveluista |
| --- | --- |

—

maksut fiktiivisistä palveluista

| — | tilausten viime hetken peruutukset ja tilatun määrän vähennykset |
| --- | --- |

—

tilausten viime hetken peruutukset ja tilatun määrän vähennykset

| — | uhkaukset tuotteiden poistamisesta valikoimasta |
| --- | --- |

—

uhkaukset tuotteiden poistamisesta valikoimasta

| — | kiinteät maksut, joita yritykset perivät tavarantoimittajilta tavarantoimittajalistalle pääsyn ehtona (”maksa, niin saat jäädä”). |
| --- | --- |

—

kiinteät maksut, joita yritykset perivät tavarantoimittajilta tavarantoimittajalistalle pääsyn ehtona (”maksa, niin saat jäädä”).

Jäsenvaltioiden olisi voitava laajentaa luetteloa oman erityistilanteensa mukaisesti.

| 5.3 | ETSK vaatii, että elintarvikkeiden myynti vähittäiskaupassa alle omakustannushintojen kielletään tehokkaalla tavalla (14). Komitea suosittaa erityisesti, että tavarantoimittajille, mm. maataloustuottajille, maksetaan oikeudenmukainen ja käypä hinta, joka takaa näille riittävät ansiot investointien ja innovaatioiden tekemiseksi sekä tuotannon pitämiseksi kestävällä pohjalla. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Komission ehdotuksessa nimenomaisesti kielletyt epäterveet kaupan käytännöt liittyvät kaikki tilanteisiin, joissa on jo olemassa sopimus. Toimijoiden painostamisen kaltaisia tilanteita esiintyy kuitenkin paljon yleisemmin ennen sopimuksen tekemistä. Esimerkkiluetteloon olisikin lisättävä sellainen tapaus, jossa (markkinoilla vahva) yritys vaatii toiselta yritykseltä etukohtelua ilman objektiivisesti perusteltua syytä (ks. myös Saksan kilpailunrajoituslain – Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen, GWB – 19 pykälän 2 momentin 5 kohta). Tämä Saksan kilpailulainsäädännön säännös on osoittautunut oivaksi keinoksi torjua ostajavoiman väärinkäyttöä. Saksan liittovaltion korkeimman oikeuden (Bundesgerichtshof) päätös asiassa ”Hochzeitsrabatte” (”hääalennukset”) on vaikuttava osoitus tästä kontekstissa, jossa on kyse voimakkaan saksalaisen elintarvikkeiden vähittäiskauppaketjun ja sen tavarantoimittajien välisestä suhteesta (15). |
| --- | --- |

5.4

Pk-yrityksen määritelmä

| 5.5 | Se, että suojelu epäterveiltä kaupan käytännöiltä rajataan koskemaan vain pk-yritysmuotoisia tavarantoimittajia, ei riitä tehokkaaksi ratkaisuksi elintarvikeketjun toimijoiden voimasuhteiden epätasapainon ongelmaan. ETSK korostaa, että suurten toimijoiden joutuessa epäterveiden kaupan käytäntöjen uhriksi saattaa syntyä dominovaikutus. Epäterveillä kaupan käytännöillä on selkeästi kielteinen vaikutus riippumatta siitä, kuka niistä on vastuussa. Taloudellinen vaikutus siirtyy väistämättä eteenpäin heikoimmassa asemassa oleville elintarvikeketjun toimijoille – viljelijöille, työntekijöille, tietyille toimijoille ja myös kuluttajille. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Toinen peruste suojelun laajentamiselle on, että etenkin suuret toimijat saattavat syrjiä pk-yrityksiä ja sulkea ne pois toimitusketjusta valitusten saamisen pelossa. ETSK tiedostaa tässäkin yhteydessä pk-yritysten haavoittuvuuden. |
| --- | --- |

5.6

Lainvalvonta

| 5.7 | Tehokasta lainvalvontaa ajatellen on tehtävä ero siviilioikeuden alan lainvalvonnan (jota komission ehdotus ei nykyisellään kata) ja viranomaisten suorittaman lainvalvonnan välillä. Alusta alkaen olisi korostettava, että osapuolen oikeus anonyymiuteen on otettava riittävässä määrin huomioon, sillä monet yritykset saattavat epäröidä kostotoimien, esimerkiksi listoilta poistamisen, pelossa ryhtymistä toimiin väärinkäytöksiä vastaan (”pelkotekijä”). |
| --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | Siviilioikeuden alan lainvalvonta
  Asianomaisten osapuolten keinovalikoimaan pitäisi siviilioikeuden alan lainvalvonnassa kuulua kieltokanne ja lainvastaisen tilanteen poistamista koskeva kanne sekä vahingonkorvauskanne. Tällaiset muutoksenhakukeinot ovat kuitenkin ”pelkotekijän” takia melko vähämerkityksisiä. Lisäksi kaikkien asianomaisten järjestöjen pitäisi voida panna vireille kieltokanteita ja lainvastaisen tilanteen poistamista koskevia kanteita. Tämä takaisi asianomaisen osapuolen anonyymiuden erityisen suojelun sellaisessa tapauksessa, että epäterve kaupan käytäntö kohdistuu useisiin yrityksiin (esim. elintarvikealan toimija vaatii kaikkia tavarantoimittajiaan tai ostajiaan osallistumaan lisäkustannuksiin).
  Asianomaisen osapuolen tai järjestön pitäisi voida saattaa kyseiset valitukset tuomioistuimen tai alan asiamiehen käsiteltäväksi. Asiamiesmenettelyssä olisi se hyvä puoli, että kiistaa ei tarvitsisi puida julkisuudessa. Olisi otettava käyttöön erityinen asiamiesmenettely, ja alan asiamiehen pitäisi myös saada erityiset päätöksentekovaltuudet. Vapaaehtoisuuteen perustuvat menettelyt eivät useinkaan ole tehokkaita tai tarjoa todellisia oikeussuojakeinoja.
  Lisäksi ETSK kannustaa toimijoita kehittämään aloitteita, joilla edistetään toimintakulttuurin muutosta ja tehdään toimitusketjusta nykyistä oikeudenmukaisempi. |
| --- | --- |

5.7.1

Asianomaisten osapuolten keinovalikoimaan pitäisi siviilioikeuden alan lainvalvonnassa kuulua kieltokanne ja lainvastaisen tilanteen poistamista koskeva kanne sekä vahingonkorvauskanne. Tällaiset muutoksenhakukeinot ovat kuitenkin ”pelkotekijän” takia melko vähämerkityksisiä. Lisäksi kaikkien asianomaisten järjestöjen pitäisi voida panna vireille kieltokanteita ja lainvastaisen tilanteen poistamista koskevia kanteita. Tämä takaisi asianomaisen osapuolen anonyymiuden erityisen suojelun sellaisessa tapauksessa, että epäterve kaupan käytäntö kohdistuu useisiin yrityksiin (esim. elintarvikealan toimija vaatii kaikkia tavarantoimittajiaan tai ostajiaan osallistumaan lisäkustannuksiin).

Asianomaisen osapuolen tai järjestön pitäisi voida saattaa kyseiset valitukset tuomioistuimen tai alan asiamiehen käsiteltäväksi. Asiamiesmenettelyssä olisi se hyvä puoli, että kiistaa ei tarvitsisi puida julkisuudessa. Olisi otettava käyttöön erityinen asiamiesmenettely, ja alan asiamiehen pitäisi myös saada erityiset päätöksentekovaltuudet. Vapaaehtoisuuteen perustuvat menettelyt eivät useinkaan ole tehokkaita tai tarjoa todellisia oikeussuojakeinoja.

Lisäksi ETSK kannustaa toimijoita kehittämään aloitteita, joilla edistetään toimintakulttuurin muutosta ja tehdään toimitusketjusta nykyistä oikeudenmukaisempi.

| 5.7.2 | Viranomaisten suorittama lainvalvonta
  ”Pelkotekijän” takia viranomaisten suorittamalla lainvalvonnalla on erityisen suuri merkitys puheena olevissa asioissa, ja sitä varten tarvitaan siis sääntelyä. Viranomaistahoille, kuten komissiolle ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille, pitäisikin antaa laajat tutkinta- ja lainvalvontavaltuudet. Perustamissopimuksen 81 (nykyisin 101) ja 82 (nykyisin 102) artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2003 säädetyt kilpailusäännöt sopisivat ehkä esimerkiksi tässä yhteydessä. (Ehdotetun direktiivin 6 artikla on niihin verrattuna paljon heikompi.) Etenkin asetuksen 17 artiklassa säädetään tiettyjä talouden aloja tai sopimustyyppejä koskevan tutkinnan suorittamisesta. Jos viranomaisilla olisi valtuudet periä maksuja liikevoitosta, varoittava vaikutus vahvistuisi. |
| --- | --- |

5.7.2

”Pelkotekijän” takia viranomaisten suorittamalla lainvalvonnalla on erityisen suuri merkitys puheena olevissa asioissa, ja sitä varten tarvitaan siis sääntelyä. Viranomaistahoille, kuten komissiolle ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille, pitäisikin antaa laajat tutkinta- ja lainvalvontavaltuudet. Perustamissopimuksen 81 (nykyisin 101) ja 82 (nykyisin 102) artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2003 säädetyt kilpailusäännöt sopisivat ehkä esimerkiksi tässä yhteydessä. (Ehdotetun direktiivin 6 artikla on niihin verrattuna paljon heikompi.) Etenkin asetuksen 17 artiklassa säädetään tiettyjä talouden aloja tai sopimustyyppejä koskevan tutkinnan suorittamisesta. Jos viranomaisilla olisi valtuudet periä maksuja liikevoitosta, varoittava vaikutus vahvistuisi.

Vaihtoehtoiset elintarvikeketjut

| 5.8 | ETSK toteaa tässäkin yhteydessä, että vaihtoehtoisia liiketoimintamalleja (esimerkiksi digitaalisia alustoja), jotka voivat lyhentää elintarvikkeiden tuottajien ja loppukäyttäjien välistä toimitusketjua, tulee edistää ja tukea ja että osuuskuntien ja tuottajaorganisaatioiden roolia ja asemaa tulee vahvistaa voimatasapainon palauttamiseksi (16). ETSK:n olisi käsiteltävä tätä aihetta jossakin tulevista lausunnoistaan. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan komissio, 2014.

1

(2)  Maatalousmarkkinatyöryhmän raportti, marraskuu 2016: https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/agri-markets-task-force/improving-markets-outcomes_en.pdf

2

(3)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130

3

(4)  Euroopan komission tiedonanto ”Hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjunta yritysten välisessä elintarvikeketjussa”, 15. heinäkuuta 2014.

4

(5)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130

5

(6)  Euroopan parlamentin 7. kesäkuuta 2016 antama päätöslauselma hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa (2015/2065(INI)).

6

(7)  COM(2018) 173 final.

7

(8)  Pk-yritys asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti määriteltynä.

8

(9)  COM(2018) 173 final.

9

(10)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130

10

(11)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18

11

(12)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130

12

(13)  COM(2014) 472 final.

13

(14)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130

14

(15)  Ks. Bundesgerichtshof (BGH), 23.1.2018, KVR 3/17, Wirtschaft und Wettbewerb (WuW) 2018, 209 – Hochzeitsrabatte.

15

(16)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130

16

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/171

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi läntisten vesialueiden ja niiden lähivesialueiden kalakantoja koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, Itämerta koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta annetun asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007 ja (EY) N:o 1300/2008 kumoamisesta”

(COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD))

(2018/C 440/29)

| Ainoa esittelijä: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Ainoa esittelijä:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Neuvoston lausuntopyyntö | 12.4.2018 |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin lausuntopyyntö | 16.4.2018 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Komitean työvaliokunnan päätös | 17.4.2018 |
| Vastaava valiokunta | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 182/1/2 |

Neuvoston lausuntopyyntö

12.4.2018

Euroopan parlamentin lausuntopyyntö

16.4.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Komitean työvaliokunnan päätös

17.4.2018

Vastaava valiokunta

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

182/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että monivuotisen suunnitelman laatiminen on asianmukainen toimenpide läntisten vesialueiden hoitamiseksi, mutta huomioon olisi otettava luoteisilla ja lounaisilla vesialueilla harjoitettavan kalastuksen erityispiirteet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea katsoo, että tämä asetus on sovitettava yhteen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteiden kanssa, minkä vuoksi asetuksessa on mainittava sosioekonomisen ulottuvuuden merkitys kalastusmahdollisuuksia jaettaessa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa ajantasaistamaan alueellistamisen avulla ehdotetun asetuksen kohteena olevien lajien luettelot, sillä eräät näistä lajeista vaikeuttavat sekakalastuksen hallinnointia saaliiden niukkuuden tai sivusaaliiksi luokittelemisen vuoksi tai jopa siksi, että joissakin jäsenvaltioissa ei ole niitä koskevia kiintiöitä. Tämä seikka on tärkeä etenkin, kun otetaan huomioon pian voimaan tuleva purkamisvelvoite ja ns. tukahduttavien lajien (choke species) ilmiö, joka voi joissakin tapauksissa aiheuttaa kalastuksen lopettamisen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea korostaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) avulla on lisättävä panostusta tieteelliseen tutkimukseen, jotta voidaan lisätä tietämystä kalakantojen todellisesta tilanteesta ja välttää näin mahdollisuuksien mukaan ennalta varautuvan lähestymistavan soveltaminen ja jotta ajan mittaan saavutetaan näiden kantojen kestävä hyödyntäminen. |
| --- | --- |

1.4

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Tämän lausunnon kohteena olevan asetusehdotuksen tavoitteena on laatia yksi ainoa hoitosuunnitelma pohjakalakannoille, mukaan lukien syvänmeren lajit, joiden kalastusta harjoitetaan läntisillä vesialueilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Suunnitelman avulla taataan, että näitä kantoja hyödynnetään kestävän enimmäistuoton (MSY) periaatteiden mukaisesti soveltamalla ekosysteemiperustaista ennalta varautumisen periaatetta noudattavaa lähestymistapaa. Näin pyritään turvaamaan viimeisimpiin tieteellisiin tietoihin perustuvat vakaat kalastusmahdollisuudet ja helpottamaan purkuvelvoitteen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kantoja on hallittava Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) suosittelemien FMSY-arvon (jossa F tarkoittaa kalastuskuolevuutta) vaihteluvälien mukaisesti siten, että kunkin lajin kalastusmahdollisuudet vahvistetaan käytettävissä olevan FMSY-arvon alemman vaihteluvälin sisällä. Kalastusmahdollisuudet on kuitenkin mahdollista määritellä myös näitä vaihteluvälejä alemmille tasoille tai – tietyin ehdoin ja edellyttäen, että kyseessä oleva kanta on MSY Btrigger -arvoa (kutukannan biomassan viitearvo) suurempi, – kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevan FMSY-arvon ylemmän vaihteluvälin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kalastusmahdollisuudet on joka tapauksessa määritettävä tavalla, jolla varmistetaan, että todennäköisyys kutukannan biomassan vähentymiselle Blim-viiteraja-arvoa (biomassan raja-arvo) pienemmäksi on alle 5 prosenttia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kalastusmahdollisuuksia jakaessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon kalastusta harjoittavien alusten saaliiden todennäköinen koostumus. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissiolle myönnetään valtuudet hyväksyä delegoiduilla säädöksillä teknisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät pyydysten ominaisuuksiin tai pyydyksiä koskeviin rajoituksiin, jotta voidaan parantaa pyydysten valikoivuutta, vähentää tahattomia saaliita tai niiden vaikutusta ekosysteemiin ja ottaa käyttöön säilyttämisen sekä purkamisvelvoitteen vähimmäisviitekokoja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK katsoo, että monivuotisen suunnitelman laatiminen on asianmukainen toimenpide läntisten vesialueiden kalakantojen hyödyntämisen takaamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että suunnitelman käsittelyssä olisi otettava huomioon luoteisten ja lounaisten vesialueiden kalastusalueiden erityispiirteet ja eroavuudet laivastojen erilaisten ominaisuuksien, kalastustoiminnan (kalastustavat) ja kalastusmatkojen keston mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa, että suunnitelman on edistettävä YKP:n kaikkien tavoitteiden saavuttamista, minkä vuoksi kalastusmahdollisuuksia vahvistettaessa on otettava huomioon myös sosioekonomisia vaikutuksia koskevat tutkimukset sekä taloudellisen elinkelpoisuuden kynnys kunkin, sääntelyn kohteena olevan kalastustavan osalta. Nämä näkökohdat puuttuvat ehdotetusta asetuksesta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitea on huolissaan ennalta varautuvan lähestymistavan soveltamisen seurauksista tapauksissa, joissa joistakin kalastuksista ei ole saatavilla tieteellistä tietoa, sekä kalastusmahdollisuuksien suorasta vähentymisestä sen seurauksena. ETSK kehottaa siksi jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota lisäämään panostustaan tutkimukseen tietämyksen lisäämiseksi kyseisistä kannoista. Lisäksi ETSK katsoo, että tapauksissa, joissa kalakantoja koskevat tieteelliset arvioinnit eivät ole analyyttisiä, suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ei pidä pienentää merkittävällä tavalla ennen kuin arviointeja on parannettu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sekakalastusten tapauksessa ongelmia aiheuttavat suunnitelmaan sisältyvät tukahduttavat lajit, jotka voivat keskeyttää pääasiallisten kohdelajien kalastuksen. ETSK pitääkin tarpeellisena arvioida mahdollisuutta sulkea kyseiset lajit TAC-järjestelmän ulkopuolelle ja ehdottaa alueellistamisen avulla vaihtoehtoisia hoitomenetelmiä, jotka takaavat näiden lajien kantojen hyvän tilan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tiettyihin lajeihin ja alueisiin liittyvät erityispiirteet edellyttävät kalastuksenhoitoa, jossa on edistettävä suuralueiden luomista saman ICES-alueen sisällä, jotta hoito olisi tehokasta. Komitea kehottaa komissiota sisällyttämään tämän mahdollisuuden osaksi asetusta. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | Asetusehdotuksen 1 artikla sisältää lajiluettelon, joka vaikeuttaa sekakalastusten hallinnointia. Lajien joukossa on syvänmeren lajeja, joita varten on olemassa oma erillinen suurimpia sallittuja saaliita ja kiintiöitä koskeva järjestelmänsä, joka on lisäksi kaksivuotinen, minkä vuoksi komitea katsoo, että näiden lajien sisällyttäminen aiheuttaa sekaannusta. Näiden lajien saaliit ovat eräissä jäsenvaltioissa niukkoja tai niitä ei ole lainkaan, ja niitä pidetään sivusaaliina. Yksi tällaisista lajeista on limapää (Beryx spp.). Lisäksi alueen IXa pilkkupagelliin (Pagellus bogaraveo) liittyy joukko erityisnäkökohtia, jotka liittyvät kalastusalueisiin (Atlanttiin ja Välimereen rajoittuvat rannikkoalueet, joilla ei sovelleta TAC-järjestelmää tai kiintiöitä) ja kolmansien maiden kalastuslaivastojen osallistumiseen kalastustoimintaan. ETSK katsoo sen vuoksi, että sen sisällyttäminen luetteloon ei ole järkevää, koska ei tiedetä, missä määrin kyseiset maat ovat valmiita sovittamaan lajin hallinnoinnin yhteen EU:n periaatteiden ja etujen kanssa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On myös lajeja, kuten alueen IXa meribassi (Dicentrarchus labrax) ja valkoturska (Merlangius merlangus), joihin ei sovelleta TAC- ja kiintiöjärjestelmää, minkä vuoksi komitea katsoo, että viittaukset näihin lajeihin olisi poistettava. Muilla lajeilla, kuten turskalla (Gadus morhua), alueen VII valkoturskalla (Merlangius merlangus) ja koljalla (Melanogrammus aeglefinus), on eräissä jäsenvaltioissa hyvin pienet kiintiöt, minkä vuoksi ne voivat selvästi rajoittaa tiettyjen laivastojen toimintaa, koska ne luokitellaan tukahduttaviksi lajeiksi. Komitea katsoo, että myös nämä lajit olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lisäksi keisarihummerin (Nephrops norvegicus) toiminnallisten yksiköiden määritelmässä ja laajuudessa on havaittavissa virheitä, joten ne on ETSK:n mielestä tarkistettava. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komitea katsoo, että kalastusmahdollisuuksien arvioiminen kestävän enimmäistuoton mukaisesti, kuten 3, 4 ja 5 artiklassa säädetään, merkitsee ainoastaan kantojen säilyttämiseen liittyvien muuttujien huomioon ottamista. Suunnitelman on edistettävä kaikkien YKP:n tavoitteiden saavuttamista asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan mukaisesti, eikä siinä pidä keskittyä ainoastaan ympäristöä koskeviin muuttujiin, vaan huomioon on otettava myös sosiaaliset ja taloudelliset muuttujat, jotta vältytään kalastusmahdollisuuksien jyrkältä vaihtelulta peräkkäisinä vuosina. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Jotta kalastusmahdollisuuksien vuotuinen hallinnointi ei estäisi monivuotisen hallinnoinnin käyttöönottoa ja jotta edistettäisiin sidosryhmien osallistumista päätöksentekoon, lainsäädäntövallan käyttäjien olisi muutettava hoitosuunnitelmaa koskevan ehdotuksen 4 artiklaa sisällyttämällä siihen oikeusperusta YKP:n periaatteiden mukaisten hyödyntämistä koskevien sääntöjen hyväksymiseksi alueellistamisen avulla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kalastuksenhoitoon sovelletaan ennalta varautuvaa lähestymistapaa niissä tapauksissa, joissa tieteellistä tietoa ei ole käytettävissä riittävästi. ETSK ehdottaa, että suunnitelman puitteissa ja EMKR:n tuella otetaan käyttöön sellaisia tehokkaita mekanismeja, joiden avulla voidaan lisätä tieteellisten tietojen saamista sellaisessa aikataulussa ja sellaisin aikavälein, että vältytään kalastuskielloilta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Ehdotetun asetuksen 9 artiklassa säädetään, että kalastusmahdollisuuksia jakaessaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon sekakalastuksiin osallistuvien alusten saaliiden todennäköinen koostumus. Komitea katsoo, että tämä periaate menee paljon pidemmälle kuin mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 17 artiklassa on säädetty perusteista, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on jaettava kalastusmahdollisuudet. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/174

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuseksi Välimeren miekkakalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta sekä asetusten (EY) N:o 1967/2006 ja (EU) 2017/2107 muuttamisesta”

(COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD))

(2018/C 440/30)

| Ainoa esittelijä: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Ainoa esittelijä:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Euroopan parlamentin lausuntopyyntö: | 2.5.2018 |
| --- | --- |
| Neuvoston lausuntopyyntö | 14.5.2018 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 22.5.2018 |
| Vastaava erityisjaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 5.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 181/1/3 |

Euroopan parlamentin lausuntopyyntö:

2.5.2018

Neuvoston lausuntopyyntö

14.5.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

22.5.2018

Vastaava erityisjaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen erityisjaostossa

5.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

181/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK tukee yleisesti ottaen Euroopan komission ehdotusta, jolla on tarkoitus saattaa Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suositus 16–05 osaksi unionin lainsäädäntöä. Suosituksessa esitetään Välimeren miekkakalan monivuotinen elvytyssuunnitelma, ja sen tavoitteena on saavuttaa miekkakalakannan enimmäistuottoa vastaava biomassataso viimeistään vuonna 2031 vähintään 60 prosentin todennäköisyydellä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea toteaa, ettei Euroopan komissio ole vain tyytynyt saattamaan mainittua ICCAT:n suositusta osaksi unionin lainsäädäntöä, vaan on lisännyt ehdotukseensa useita kohtia, jotka eivät perustu suositukseen ja jotka voivat asettaa EU:n laivaston heikompaan kilpailuasemaan Marokon, Algerian, Tunisian ja Turkin kaltaisten, myös miekkakalan kalastusta harjoittavien rantavaltioiden laivastoihin verrattuna. Tästä syystä ja jotta eurooppalaisille yrittäjille ja työntekijöille ei aiheutettaisi vakavampia sosioekonomisia seurauksia kuin muiden maiden yrittäjille ja työntekijöille, ETSK kehottaa lainsäätäjiä ottamaan huomioon jäljempänä esitettävät erityishuomiot. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja Välimeren rantavaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ajoverkkojen, joiden käyttö on ollut kiellettyä vuodesta 1998, täydelliseksi poistamiseksi, jotta estetään Välimeren miekkakalan laiton pyynti ja myynti, sen vaikutus markkinoihin ja siitä sääntöjä noudattavalle laivastolle aiheutuva epäreilu kilpailutilanne. |
| --- | --- |

1.3

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Välimeren miekkakalan (Xiphias gladius) hälyttävän tilanteen vuoksi ICCAT hyväksyi vuoden 2016 vuosikokouksessaan suosituksen 16–05 kyseisen lajin 15-vuotisesta elvytyssuunnitelmasta. Suosituksessa annetaan säännöt Välimeren miekkakalakannan säilyttämistä, hoitoa ja valvontaa varten kestävää enimmäistuottoa vastaavan biomassatason saavuttamiseksi viimeistään vuonna 2031 vähintään 60 prosentin todennäköisyydellä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tämän lausunnon kohteena olevalla asetusehdotuksella saatetaan kyseinen vuodesta 2017 lähtien sellaisenaan sovellettava suositus osaksi unionin lainsäädäntöä, jotta unioni voisi täyttää kansainväliset velvoitteensa ja taata toimijoille oikeusvarmuuden niitä koskevien sääntöjen ja velvoitteiden suhteen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Elvytyssuunnitelman tärkeimmät osatekijät ovat seuraavat: suurimmaksi sallituksi saaliiksi (TAC) vahvistetaan 10 500 tonnia, ja sitä vähennetään asteittain; säilyttämisen vähimmäisviitekooksi määritellään pituutena 100 cm alaleuan kärjestä pyrstön loveen tai painona 11,4 kg (elopaino) tai 10,2 kg (kidukset poistettu ja suolistettu); enimmäismääräksi koukkuja, jotka kalastusalukset saavat laskea tai pitää aluksella, vahvistetaan 2 500 koukkua; vahvistetaan kolmen kuukauden mittainen kalastuskieltokausi, joka alkaa kunakin vuonna 1. tammikuuta ja päättyy 31. maaliskuuta; rajoitetaan kalastusluvan saaneiden alusten määrää ja toteutetaan valvontatoimenpiteitä, jotka vastaavat tonnikalan osalta voimassa olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on samaa mieltä tarpeesta saattaa ICCAT:n suositus 16–05 osaksi unionin lainsäädäntöä ja kannattaa tästä syystä Euroopan komission aloitetta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea on kuitenkin havainnut, että Euroopan komission aloite menee ICCAT:n suositusta pidemmälle ja että sillä otetaan käyttöön uusia vaatimuksia, joita suositukseen ei sisälly. Kun otetaan huomioon, että kyseistä kantaa ei hyödynnä pelkästään EU:n laivasto, vaan sitä hyödyntävät myös kaikki muut Välimeren rantavaltiot, joista osa pyytää sitä kohdennetusti (Marokko, Algeria, Tunisia ja Turkki) ja osa saa sitä tahattomina saaliina, komitea katsoo, ettei ole asianmukaista ottaa yksipuolisesti käyttöön mainittuja lisätoimenpiteitä, koska ne saattavat aiheuttaa EU:n laivastoon kohdistuvaa syrjintää sekä sosioekonomisia seurauksia, jotka ovat erilaisia unionin toimijoille kuin muille kyseistä kalastusta harjoittaville maille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Tulevia neuvotteluja ajatellen komitea kehottaa Euroopan komissiota pyrkimään nykyistä voimakkaammin saamaan ICCAT:n puitteissa kolmansien maiden kanssa aikaan sopimuksia, joilla vauhditetaan biomassan elpymistä ja lähentymistä kohti kestävän enimmäistuoton mukaista tasoa vääristämättä kalastajien välistä kilpailua. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.3 | Komitea muistuttaa komissiota siitä, että ajoverkkojen käyttö miekkakalan kalastukseen Välimerellä on ollut kiellettyä vuodesta 1998. Kun otetaan huomioon eräiden toimijoiden harjoittaman tämän kielletyn pyydyksen laittoman käytön vaikutus Välimeren miekkakalakannan tilanteeseen sekä siitä sääntöjä noudattaville toimijoille aiheutuva epäreilu kilpailutilanne, ETSK pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja rantavaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen täydelliseksi lopettamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

4.   Erityistä

| 4.1 | Ehdotetun asetuksen 8 artiklassa, jossa säädetään kapasiteetin rajoituksista pyydystyypeittäin, ei tyydytä sisällyttämään ICCAT:n suosituksen 6 kohtaa asetukseen sellaisenaan. Kyseinen kohta kuuluu seuraavasti: ”Kapasiteetin rajoituksia sovelletaan elvytyssuunnitelman keston ajan. Vuonna 2017 osapuolten (1) on rajoitettava Välimeren miekkakalan kalastukseen luvan saaneiden kalastusalusten lukumäärä niiden alustensa keskimääräiseen lukumäärään vuodessa, jotka ovat kalastaneet, pitäneet aluksella, jälleenlaivanneet, kuljettaneet tai purkaneet aluksesta Välimeren miekkakalaa vuosien 2013–2016 aikana. Osapuolet voivat kuitenkin päättää käyttää niiden alustensa lukumäärää, jotka ovat kalastaneet, pitäneet aluksella, jälleenlaivanneet, kuljettaneet tai purkaneet aluksesta Välimeren miekkakalaa vuonna 2016, jos tämä lukumäärä on pienempi kuin alusten keskimääräinen lukumäärä vuodessa vuosien 2013–2016 aikana. Tätä rajoitusta sovelletaan pyyntialuksiin pyydystyypeittäin.” Kyseisessä artiklassa valinta rajataan sen sijaan vaihtoehtoon, josta saadaan tuloksena pienempi määrä aluksia. Komitea suosittaa käyttämään samaa sanamuotoa kuin ICCAT:n suosituksen 2016–05 6 kohdassa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että 10 artiklan 2 kohdan sanamuoto voi aiheuttaa sekaannusta, sillä se on mahdollista tulkita siten, että kohdassa ehdotetaan täydellistä pitkäsiimakalastuksen kieltoa, kun todellisuudessa ICCAT:n suosituksen tarkoituksena on estää sellaisten nuorten miekkakalojen pyynti, joita pyydetään Välimeren valkotonnikalaa pyytävien alusten käyttämillä pienillä koukuilla. Siksi komitea ehdottaa seuraavaa sanamuotoa: ”Välimeren miekkakalan suojelemiseksi kalastuskieltoa on sovellettava Välimeren valkotonnikalan (Thunnus alalunga) kohdennettuun kalastukseen kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja 30 päivän marraskuuta välisenä aikana.” |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ehdotetun asetuksen 14 artiklan 2 kohta on yksi niistä kohdista, joissa komissio menee rajoituksissaan ICCAT:n suositusta pidemmälle, sillä kohdassa säädetään, että ”[k]alastusaluksilla on [– –] sallittua pitää lisäksi 2 500 [kiinnittämätöntä] varakoukkua yli kaksi päivää kestävillä matkoilla”. (Kääntäjän huomautus: sana ”kiinnittämätön” puuttuu asetusehdotuksen suomenkielisestä toisinnosta.) ICCAT:n suosituksen 18 kohdan mukaan varakoukut saavat olla käyttövalmiita. Komission ehdotus aiheuttaisi toimintaan liittyvän ongelman alusten miehistöille, joiden on noudatettava yhä useampia velvoitteita. Siksi ETSK suosittelee poistamaan kyseisestä artiklasta viittauksen kiinnittämättömiin varakoukkuihin ja käyttämään suosituksen sanamuotoa, joka kuuluu seuraavasti: ”Aluksella voi olla kahta päivää pidempiä kalastusmatkoja varten toinen sarja käyttövalmiita koukkuja edellyttäen, että sarja on asianmukaisesti sidottuna ja varastoituna alemmille kansille niin, ettei se ole heti käytettävissä”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ehdotetun asetuksen 18 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”[v]alvontaan liittyvistä syistä satelliittiseurantajärjestelmän (2) tietojen toimittamista pyyntialuksilta, joilla on lupa kalastaa Välimeren miekkakalaa, ei saa keskeyttää alusten ollessa satamassa”. Komitea arvioi, että tämä ehdotus voi aiheuttaa kalastajille tarpeettomia lisäkustannuksia, ja ehdottaa siksi, että yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 8. huhtikuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 18 artiklan 2 kohdan perusteella sallittaisiin satelliittiseurantajärjestelmän kytkeminen pois päältä satamassa edellyttäen, että taataan, että aluksen sijainti ei ole muuttunut poiskytkemisen ja uudelleenkäynnistämisen välillä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ehdotetun asetuksen 20 artiklan 2 kohdassa komissio menee jälleen ICCAT:n suosituksessa 2016–05 esitettyä pidemmälle. Komissio ehdottaa, että tieteellisiä tarkkailijoita käytettäisiin vähintään 20 prosentissa pelagisia pitkäsiima-aluksia, jotka kalastavat kohdennetusti Välimeren miekkakalaa. ICCAT:n suosituksen 44 kohdassa puolestaan todetaan seuraavaa: ”Kunkin osapuolen on varmistettava, että kansallisia tieteellisiä tarkkailijoita käytetään vähintään 5 prosentissa pelagisia pitkäsiima-aluksia, joiden kokonaispituus on yli 15 metriä ja jotka kalastavat kohdennetusti Välimeren miekkakalaa.” ETSK pitää perusteettomana ja suhteettomana sitä, että osuus on korotettu 20 prosenttiin, kun otetaan huomioon, että kyseessä ovat pienet alukset, joilla on tila- ja kustannusongelmia ja joille aiheutuisi vakavia vaikeuksia tämän vaatimuksen noudattamisesta. Lisäksi kolmansien maiden laivastot voisivat käyttää jatkossakin tarkkailijoita vain 5 prosentissa aluksia. Komitea suosittelee siksi säilyttämään ICCAT:n vaatiman 5 prosentin velvoitteen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ehdotetun asetuksen 24 artiklan 2 kohdassa säädetään, että unionin kalastusalusten, joiden suurin pituus on alle 12 metriä, päälliköiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään neljä tuntia ennen arvioitua satamaan saapumisaikaa tietyt tiedot. Kun otetaan huomioon, mitä ongelmia tämä vaatimus voi aiheuttaa pienelle laivastolle tiettyinä ajankohtina, ETSK ehdottaa lisäämään kohtaan lauseen, jonka mukaan jäsenvaltio voi poikkeustapauksissa muuttaa neljän tunnin ilmoitusaikaa. Tässä voitaisiin käyttää esimerkiksi samankaltaista sanamuotoa kuin tonnikalan elvytyssuunnitelmasta annetun asetuksen (EU) 2016/1627 31 artiklan 3 kohdassa: ”Jos jäsenvaltioilla on unionin sovellettavan lainsäädännön nojalla lupa soveltaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua aikaa lyhyempää määräaikaa ilmoituksen tekemiseen, aluksella olevan tonnikalan arvioidut määrät voidaan ilmoittaa näin ollen sovellettavalla ilmoittamishetkellä ennen saapumista. Jos kalastusalueet ovat alle neljän tunnin päässä satamasta, aluksella olevan tonnikalan arvioituja määriä voidaan muuttaa milloin tahansa ennen saapumista.” |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ICCAT-yleissopimuksen sopimusosapuolet.

1

(2)  Alusten satelliittiseurantajärjestelmä

2

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/177 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/177

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisestä verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten”

(COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD))

(2018/C 440/31)

| Esittelijä: | Marco VEZZANI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marco VEZZANI

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 28.5.2018
  Euroopan unionin neuvosto, 22.5.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 6.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 190/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 28.5.2018

Euroopan unionin neuvosto, 22.5.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen erityisjaostossa

6.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

190/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission asetusehdotukseen ja pitää sitä tärkeänä ensiaskeleena verkossa toimivien välityspalvelujen oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisessä yrityskäyttäjien kannalta. ETSK pitää ehdotusta erittäin tärkeänä varsinkin siitä syystä, että sillä säännellään ensimmäistä kertaa verkkokauppaan liittyviä yritysten välisiä suhteita. Komitea suosittaa asetuksen ripeää hyväksymistä, jotta sääntelyssä oleva selkeä aukko saadaan täytettyä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea katsoo kuitenkin, ettei asetus yksinään ratkaise lopullisesti kaikkia digitaalisten sisämarkkinoiden ongelmia ja saa ympyrää sulkeutumaan. Asetuksen kulmakivenä on avoimuus, mutta se ei yksin riitä äärimmäisen dynaamisten ja monisyisten digitaalisten markkinoiden sääntelyssä. Globaalien toimijoiden ja yrityskäyttäjien (etenkin pk-yritysten) voimasuhteiden epätasapaino näillä markkinoilla voidaan korjata vain määrittelemällä osapuolten väliset rajat ja suhteet nykyistä selkeämmin ja estämällä määräävän aseman väärinkäyttö. ETSK kehottaa lisäksi ottamaan mahdollisimman pian käsittelyyn kysymyksen digitalisaation sosiaalisesta ulottuvuudesta. Tätä varten tulee käynnistää työmarkkinaosapuolten vuoropuheluja. Vastaavaa huomiota ansaitsevat verotukselliseen polkumyyntiin, datatalouteen ja datan omistukseen liittyvät kysymykset: niitä tulee tarkastella kokonaisvaltaisesti, kuten komissio jo tekee muissa asiakokonaisuuksissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa sisällyttämään asetukseen hintapariteettilausekkeita koskevan kiellon. Tällaiset lausekkeet haittaavat nykyisin kilpailua, vahingoittavat yrityksiä ja kuluttajia ja aiheuttavat suurten verkkoalustojen oligopolin tai monopolin vaaran. On perustavan tärkeää, että kuluttajat saavat mahdollisuuden hankkia tavaroita ja palveluja huokeampaan hintaan, että yritykset pystyvät kehittämään omaan verkkosivustoonsa perustuvaa toimintaansa tehokkaasti ja että uudet verkkoalustat voivat kasvaa ja kilpailla tasapuolisesti jo olemassa olevien alustojen kanssa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että tiettyjä yrityksiä suosivasta (etenkin maksullisesta) eriytetystä kohtelusta (esim. asettamisesta järjestyksessä muiden edelle) tulee ilmoittaa selkeästi yrityskäyttäjien sopimuksissa ja lisäksi asia tulee havainnollistaa selvästi kuluttajille esimerkiksi tekstillä ”sponsoroitu ilmoitus” tai ”maksettu ilmoitus”, kun he etsivät verkosta tuotteita tai palveluja. On myös olennaista informoida yrityskäyttäjiä ja kuluttajia keskeisistä luokitukseen vaikuttavista muuttujista, joiden perusteella yrityskäyttäjien järjestys määritetään. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea kannattaa tuomioistuimen ulkopuolisten riitojenratkaisumekanismien käyttöönottoa ja kehottaa määrittelemään yhdenmukaiset kriteerit, jotka takaavat sovittelijoiden riippumattomuuden. ETSK katsoo, että kauppakamarit, jotka jo harjoittavat kyseisenlaista toimintaa tehokkaasti kansallisella tasolla, voisivat olla yksi käypä vaihtoehto. Tärkeitä ovat myös yksinkertaiset, selkeät ja huokeat mekanismit kieltovaatimusten asettamiseksi siinä tarkoituksessa, että ehkäistään ennalta vahingon aiheutuminen yrityskäyttäjille tai estetään tällaisen vahingon toistuminen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että verkkopohjaisen alustatalouden EU-seurantakeskuksella on ratkaiseva rooli ehdotetun asetuksen ja kaikkien siihen liittyvien lainsäädäntöaloitteiden täytäntöönpanossa. Kyseinen elin saa tämän ansiosta teknisen luonteensa lisäksi suuren poliittisen painoarvon. Komitea on jo pohtinut aihetta lukuisissa lausunnoissaan ja tarjoutuu tältä pohjalta tukemaan asiantuntijaryhmän työskentelyä lähettämällä mukaan tarkkailijaksi oman edustajansa, joka voi tuoda esille järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksen. |
| --- | --- |

1.6

2.   Johdanto

| 2.1 | Verkkoalustat ja hakukoneet ovat digitaalisen ekosysteemin olennainen osa, ja ne vaikuttavat merkittävästi sen rakenteeseen ja toimintaan. Verkkoalustat ja hakukoneet ovat nousseet viime vuosina keskeiseen asemaan verkon kehityksessä, sillä ne tarjoavat uusia sosiaalisia ja taloudellisia toimintamalleja ja ohjaavat siten ihmisten ja yritysten valintoja ja toimia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Verkkokauppa kasvaa Euroopassa eksponentiaalisesti. Vähittäismyynnin liikevaihto oli vuonna 2017 arviolta 602 miljardia euroa (+ 14 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna). Tämä on täysin linjassa edellisen vuoden kasvulukujen kanssa; myynnin määrä oli silloin 530 miljardia euroa (+ 15 prosenttia vuoteen 2015 verrattuna) (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eurostatin mukaan (2) 20 prosenttia EU28-maiden yrityksistä kävi vuonna 2016 kauppaa verkon kautta. Luku kätkee sisälleen suuria eroja erikokoisten yritysten välillä: suurista yrityksistä verkkokauppaa kävi 44 prosenttia, keskisuurista yrityksistä 29 prosenttia ja pienistä vain 18 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Verkkokauppaa käyvistä yrityksistä 85 prosenttia käyttää omaa verkkosivustoaan, mutta verkkoalustoja hyödynnetään yhä enenevässä määrin. Niin tekee 39 prosenttia yrityksistä (yrityskäyttäjistä) (3). Tähän on kaksi syytä: pk-yritykset ovat yhä kiinnostuneempia verkkokaupasta ja näkevät verkkoalustat strategisena välineenä, joka mahdollistaa pääsyn digitaalisille markkinoille, ja yhteistyöalustojen (verkkoyhteisöjen) merkitys käyttäjien reaali- ja virtuaalielämän rytmittäjänä on kasvanut eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vaikka yli miljoona eurooppalaista pk-yritystä käyttää verkossa toimivia välityspalveluja, tällaisia palveluja tarjoavia alustoja on suhteellisen vähän. Tämä tekee pk-yrityksistä täysin riippuvaisia verkkoalustoista ja hakukoneista ja antaa viimeksi mainituille vallan toteuttaa yksipuolisia toimia, jotka vahingoittavat yritysten ja kuluttajien oikeutettuja etuja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komission toisen tutkimuksen mukaan lähes 50 prosentilla verkkoalustoilla toimivista eurooppalaisista yrityksistä on ollut ongelmia. Lisäksi 38 prosentissa tapauksista sopimussuhteisiin liittyvät ongelmat jäävät ilman ratkaisua ja 26 prosentissa tapauksista ratkaisu löytyy, mutta vaivalloisesti (4). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kuluttajat kärsivät erityisesti täysimääräisen ja reilun kilpailun rajoitusten välillisistä vaikutuksista. Tämä näkyy monissa tilanteissa: avoimuuden puutteena tavaroiden ja palveluiden järjestyksen suhteen ja myös kapeana valikoimana, joka johtuu yritysten heikosta luottamuksesta digitaalisiin markkinoihin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Yritysten käytettävissä olevat oikeussuojamekanismit ovat suppeita, hankalia käyttää ja usein tehottomia. Ei ole sattumaa, että valtaosa yrityksistä (93 prosenttia) myy tuotteitaan verkossa vain kotimaassaan, pääasiassa siksi, että lainsäädäntö on hajanaista ja rajatylittävien kiistojen ratkaiseminen tästä syystä aikaavievää ja hankalaa (5). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EU:n lainsäädännössä on tähän mennessä keskitytty määrittelemään yritysten ja kuluttajien välistä suhdetta (B2C) verkkokaupassa, mutta yritysten ja verkkoalustojen väliseen suhteeseen (B2B) ei ole aikaisemmin puututtu toden teolla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Siksi komissio sisällytti digitaalisten sisämarkkinoiden strategian arviointia koskevaan ehdotukseen (6) aloitteen täydentää EU:n lainsäädäntöä tältä osin, jotta taataan oikeudenmukaisuus ja avoimuus ja vältetään sääntelyn puutteiden tai jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen eroista johtuvan hajanaisuuden mahdollistamat väärinkäytökset. |
| --- | --- |

2.10

3.   Ehdotuksen pääsisältö

| 3.1 | Ehdotuksen tavoitteena on asettaa säännöt verkkoalustojen ja hakukoneiden tarjoamille välityspalveluille, jollaisia ovat myös verkossa toimivat sovellusohjelmistojen palvelut (sovelluskaupat) ja yhteistyöalustojen (verkkoyhteisöjen) verkkopalvelut. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Asetuksen soveltamisalaan kuuluvat kaikki (sekä EU:hun että sen ulkopuolelle sijoittautuneet) verkossa toimivien välityspalvelujen tarjoajat siltä osin kuin palvelujen yrityskäyttäjät tai yritysverkkosivustokäyttäjät ovat EU:hun sijoittautuneita ja tarjoavat tuotteita tai palveluja kuluttajille, jotka ovat unionissa ainakin osan liiketoimesta. Kuluttajien on oltava EU:n alueella, mutta heidän asuinpaikkansa tai kansalaisuutensa ei tarvitse olla eurooppalainen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden takaamiseksi alustojen on tiedotettava yrityksille sopimusehdoista mutkattomasti ja selkeästi. Mahdollisista muutoksista on ilmoitettava vähintään 15 päivää etukäteen. Erityisesti on tiedotettava ilmoitusten julkaisuun liittyvistä menettelytavoista sekä palvelujen keskeyttämisen ja lopettamisen perusteista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lisäksi ehdotuksessa esitetään, että ilmoitusten tai verkkosivustojen järjestyksen määrittävät muuttujat tulee saattaa yritysten tietoon, silloinkin kun on kyse maksullisista palveluista. Mahdollisesta eriytetystä kohtelusta, jonka avulla parannetaan verkossa toimivien välityspalvelujen tarjoajan itsensä tai sen määräysvallassa olevien yrityskäyttäjien kuluttajille tarjoamien tavaroiden tai palvelujen asemaa, on tehtävä selkoa sopimusehdoissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pienten yritysten oikeuksien suojelun parantamiseksi komission ehdotuksessa edellytetään, että verkossa toimivien välityspalvelujen tarjoajat luovat sisäisen valitustenkäsittelyjärjestelmän. Valitukset on käsiteltävä nopeasti, ja niistä on viestittävä käyttäjille yksiselitteisesti. Palvelujen tarjoajien on lisäksi julkaistava säännöllisin väliajoin raportti valitusten kokonaismäärästä, asiasisällöstä ja käsittelyajoista sekä valituksia koskevista päätöksistä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lisäksi edellytetään tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisujärjestelmän luomista. Näin varmistetaan, että yritykset voivat kääntyä palvelujen tarjoajan sopimusehdoissa etukäteen nimeämän sovittelijan puoleen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Sovittelijoiden on oltava puolueettomia ja riippumattomia. Palvelujen tarjoajia rohkaistaan edistämään sovittelijoiden yhteenliittymien muodostamista etenkin rajatylittävien riitojen ratkaisemista varten. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten on tarkoitus kohdistua pääasiassa palvelujen tarjoajiin, mutta pk-yritykset (7) jäävät soveltamisalan ulkopuolelle. Edellä mainitut toimenpiteet eivät estä oikeudellisten keinojen käyttöä, vaan niiden tarkoituksena on varmistaa mahdollisuus käsitellä ja ratkaista riitoja tehokkaasti ja varman aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Uuden sääntelykehyksen soveltamista on tarkoitus seurata. Tätä varten perustetaan verkkopohjaisen alustatalouden EU-seurantakeskus (8), joka tukee komissiota digitaalisten markkinoiden kehityksen analysoinnissa sekä asetuksen täytäntöönpanotilanteen ja vaikutusten arvioinnissa. Tuloksista koottujen tietojen perusteella määritellään ehdotetun asetuksen tarkistamistarve kolmen vuoden välein. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ehdotuksessa vahvistetaan etujärjestöille, järjestöille ja julkisille elimille oikeus käynnistää kieltokannemenettely sen lopettamiseksi tai estämiseksi, että verkossa toimivien välityspalvelujen tarjoajat laiminlyövät asetuksen vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Komissio kehottaa verkossa toimivien välityspalvelujen tarjoajia ja niitä edustavia organisaatioita laatimaan toimintasääntöjä, joiden tarkoituksena on edistää asetuksen asianmukaista soveltamista, ottaen huomioon erityisesti pk-yritysten vaatimukset. |
| --- | --- |

3.11

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on ensimmäisten joukossa tukenut digitaalista kehitystä sekä siihen liittyviä taloudellisia ja sosiaalisia prosesseja. Tietoisena digitalisaatioon liittyvistä riskeistä ja mahdollisuuksista komitea on aina kannustanut komissiota määrittelemään digitaalisille sisämarkkinoille turvalliset, selkeät, avoimet ja oikeudenmukaiset puitteet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kannattaa aiempien lausuntojensa (9) mukaisesti komission ehdotusta, jolla on tarkoitus edistää verkossa toimivien välityspalvelujen oikeudenmukaisuutta ja avoimuutta. Komitea pitää erityisen myönteisenä ehdotuksen joustavuutta, sillä sen avulla on määrä luoda selkeä viitekehys jatkuvasti kehittyvälle alalle ja taata samanaikaisesti reilu kilpailu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komitea pitää tehtyä aloitetta perustavan tärkeänä pk-yritysten suojelemiseksi kyseisten palvelujen ensisijaisina käyttäjinä (10) sekä sellaisen lainsäädäntökehyksen luomiseksi, joka takaa reilun ja tehokkaan kilpailun. Pk-yritysten on myös oleellista pystyä hyödyntämään kasvumahdollisuutensa digitaalisilla markkinoilla mahdollisimman tarkoin sekä oman verkkosivustonsa että verkkoalustojen kautta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tässä yhteydessä on tärkeää pitää mielessä, että digitaalisille markkinoille lähteminen on pk-yrityksille hyvin työlästä. Niiden on muutettava tuotanto- ja jakelujärjestelmäänsä, hankittava uutta ammatillista ja erityisosaamista ja tehtävä tämän edellyttämät investoinnit, joita ilman ne jäävät automaattisesti digitaalisten markkinoiden ulkopuolelle ja myös niiden imago kärsii. Tällaisen siirtymän tukemiseksi tuleekin luoda uusia välineitä – myös rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo, että nk. hintapariteettilausekkeet (joita kutsutaan myös asiakkaan suosituimmuuskohtelulausekkeiksi) haittaavat nykyisin merkittävästi reilun ja avoimen kilpailun kehitystä digitaalisilla sisämarkkinoilla. Tällaiset lausekkeet velvoittavat yrityskäyttäjän määrittämään tietyllä verkkoalustalla hintansa alemmaksi kuin muilla verkkoalustoilla ja omalla verkkosivustollaan. Käytäntö vääristää markkinoita vakavasti, koska se edesauttaa muutamien harvojen jo olemassa olevien verkkoalustojen aseman vahvistumista (ja estää uusien alustojen kehityksen), rajoittaa kuluttajien mahdollisuuksia matalampiin hintoihin ja sitoo yrityskäyttäjän tiettyyn alustaan estäen tätä kehittämästä omaa kuluttajille suunnattua suorajakeluverkkoaan. Kyseinen käytäntö on jo kielletty monissa EU-maissa (11) kilpailuviranomaisten aloitteesta, ja kiellot ovat vaikuttaneet myönteisesti markkinoiden toimintaan ja hyödyttäneet sekä yrityksiä että kuluttajia. ETSK toivookin näiden lausekkeiden ripeää kieltämistä kaikkialla EU:ssa, mikäli mahdollista nyt ehdotetun asetuksen puitteissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa, että verkossa toimivien välityspalvelujen markkinat ovat nykyisin suurelta osin muutamien suurten toimijoiden hallussa. Monet niistä ovat Euroopan ulkopuolisia. Sääntelyn täytäntöönpanovaiheessa on näin ollen tärkeää myös valvoa ja varmistaa, että verkkoalustojen välinen kilpailu on reilua ja että uudet – erityisesti eurooppalaiset – alustat voivat saada itselleen jalansijaa markkinoilla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että asetuksessa on otettu huomioon useita sen aiemmissa lausunnoissaan esittämiä kehotuksia ja suosituksia. Komitea näkee vahvaa vastaavuutta ja jatkuvuutta erityisesti seuraavien seikkojen osalta: sopimusehtojen läpinäkyvyys ja selkeys, järjestyksen määrittävien muuttujien ja mahdollisen eriytetyn kohtelun selkeä esilletuominen, vakaiden valitustenkäsittelymekanismien ja tuomioistuimen ulkopuolisten riitojenratkaisumekanismien luominen, verkkoalustojen vastuullistaminen (toimintasäännöt) ja prosessien seuranta (12). Merkille pantavaa on erityisesti se, että mahdollisesta eriytetystä kohtelusta, jolla parannetaan tarjottavien tuotteiden tai palveluiden asemaa (usein maksusta), on ilmoitettava kuluttajille selkeästi ja tunnistettavasti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komitea katsoo, että ehdotus istuu hyvin digitaalisten sisämarkkinoiden laajempaan lainsäädäntökehykseen. Digitaaliset sisämarkkinat ovat kuitenkin kaikkea muuta kuin valmiit. Euroopan unionin suoritustaso on nimittäin käyttäjien, yritysten ja verkko-ostosten määrissä jäljessä sen tärkeimpiä kilpailijoita maailmalla. ETSK kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan koko verkkokauppa-alan kattavan sääntelyn valmiiksi saattamiseksi myös laajassa verkkodemokratian merkityksessä, jotta internetistä ja digitaalisista markkinoista saadaan turvallinen paikka, joka luo mahdollisuuksia kaikille. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Datatalous on olennainen osa digitaalisia markkinoita. ETSK katsoo erityisesti, ettei kysymystä datan omistuksesta voida jättää ratkaistavaksi ainoastaan osapuolten välisellä sopimuksella. Lausunnon kohteena olevassa ehdotuksessa edellytetty avoin tiedonkulku ei sekään tarjoa ratkaisua keskeiseen kysymykseen siitä, millä tavoin kyseistä dataa voidaan käyttää sen jälkeen kun yksityinen toimija on saanut sen haltuunsa. ETSK suosittaakin, että komissio käsittelisi tätä aihetta pikapuoliin ja sääntelisi sitä ensisijaisesti käyttäjien ja itse datatalouden etujen mukaisesti (13). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että digitaalisten sisämarkkinoiden tulee taata yhtäläiset toimintaedellytykset markkinoiden kaikille taloudellisille toimijoille riippumatta siitä, ovatko ne eurooppalaisia vai eivät. Komitea suosittaa siksi, että komissio puuttuisi kaikenlaisiin sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, kuten digitaalitalouden verotukselliseen polkumyyntiin, vahvistamalla säännöksi, että liikevoitoista tulee maksaa vero siellä, missä kyseistä taloudellista toimintaa harjoitetaan (14), ja että veron oltava kohtuullinen suhteessa liiketoiminnan todelliseen määrään (15). Esimerkkinä mainittakoon, että Airbnb-alusta maksoi Ranskassa vuonna 2015 veroja vain 69 000 euroa, kun koko hotellialan verot olivat noin 5 miljardia euroa (16). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Komitea pitää välttämättömänä saattaa koko verkkokauppa-alan kattava lainsäädäntökehys valmiiksi mahdollisimman pian, jotta kaikki digitaalisten sisämarkkinoiden toimijat saavat asianmukaiset takeet ja suojan (17). ETSK pitää erityisen tärkeänä käsitellä kiistanalaisimpia digitalisaation sosiaaliseen ulottuvuuteen liittyviä näkökohtia, joita ovat mm. niiden henkilöiden palkat ja työsopimukset, -ehdot ja -ajat, jotka työskentelevät digitaalisilla alustoilla (18) tai niihin liittyvien palvelujen tuottajina (19). Tätä varten olisi käynnistettävä viipymättä Euroopan tason työmarkkinavuoropuheluja (20). Koska alaa säätelevien säädösten määrä kasvaa koko ajan, olisi myös syytä laatia kansalaisten digitaalisten oikeuksien peruskirja (21). |
| --- | --- |

4.11

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK kannattaa verkossa toimivien välityspalvelujen tarjoajan laajaa määritelmää. Tällaisen toimintaperiaatteen perusteena on internetin ja verkkokaupan nopea kehitys, jota on mahdotonta ennakoida. ETSK pitääkin oleellisena säädellä kyseisten palvelujen toteuttamistapaa ja -aikaa eikä niinkään digitaalisia toimijoita, jotka tuottavat palvelut, sillä toimijoiden luonne tai tarkoitus voivat muuttua nopeasti verkon ripeän ja ennakoimattoman kehityksen takia (22). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea katsoo, että tarkasteltavana oleva ehdotus täyttää merkittävän aukon lainsäädännössä ja on perustavan tärkeä jäsenvaltioiden lainsäädännöistä johtuvan pirstaleisuuden vähentämiseksi. Kansallisten lainsäädäntöjen erot ovat tänä päivänä yksi suurimmista ongelmakohdista rajatylittävissä riitatapauksissa. Komitea katsoo myös, että ehdotus istuu hyvin digitaalisten sisämarkkinoiden nykyiseen lainsäädäntökehykseen ja niiden harvojen säännösten joukkoon, joilla nykyisin säännellään – suoraan tai välillisesti – yritysten välisiä suhteita. EU:n perusarvoille rakentuva laaja oikeudellinen kehys vaikuttaa sopivalta keinolta taata sääntöjen noudattamista valvoville elimille laajat toimintavapaudet ja edellytykset puuttua ongelmiin tehokkaasti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK kannattaa sitä, että verkkopalvelujen tarjoajat julkistavat keskeiset ilmoitusten ja verkkosivustojen järjestyksen määrittävät muuttujat. Komitea huomauttaa kuitenkin, että tämä aloite tulee toteuttaa varoen, sillä se voi lisätä yrityskäyttäjien mahdollisuuksia huijata ja vahingoittaa siten muita yrityksiä tai kuluttajia, mikä vääristäisi markkinoita. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Sovittelijoilla on avainasema tuomioistuinten ulkopuolisessa riidanratkaisussa. ETSK:n mielestä ei ole täysin selvää, millaiset tahot sovittelijoina toimisivat ja millä tavoin heidät valittaisiin. Se toteaa jäsenvaltioiden välillä olevan eroja ja kehottaa määrittelemään yhdenmukaiset kriteerit, jotka takaavat sovittelijoiden riippumattomuuden. Komitea ehdottaa, että harkittaisiin mahdollisuutta perustaa Euroopan laajuinen ammattirekisteri yrityskäyttäjien luottamuksen vahvistamiseksi. Lisäksi se ehdottaa kauppakamareiden asiantuntemuksen ja kansallisella tasolla menestyksekkäästi jo harjoittaman toiminnan hyödyntämistä. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin kieltovaatimusten asettamista koskeviin toimiin, joilla on tarkoitus suojella yrityskäyttäjiä. Tällaisella välineellä on ratkaiseva merkitys sen kannalta, että pienet yritykset voittavat pelkonsa, joka on usein jarruna niiden suhteissa alan suuriin ylikansallisiin yrityksiin. Komitea katsoo erityisesti, että kyseisten toimien käynnistämiseksi tarkoitettujen mekanismien tulee olla selkeitä, yksinkertaisia ja huokeita. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Seurantakeskuksella tulee olemaan perustava rooli digitaalisten markkinoiden kehityksen sekä asetuksen asianmukaisen ja kattavan täytäntöönpanon seurannassa. ETSK pitää erityisen tärkeänä, että asiantuntijat valitaan äärimmäisen huolellisesti ja että heidän riippumattomuutensa ja puolueettomuutensa varmistetaan. Komitea tarjoutuu myös tukemaan asiantuntijaryhmän työskentelyä lähettämällä mukaan tarkkailijaksi oman edustajansa, joka voi tuoda esille järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksen (23). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Vaikka asetuksen ja siihen liittyvän yhtenäisen seuraamusjärjestelmän katsotaan olevan soveltuvin väline, ETSK pitää myönteisenä verkossa toimivien palvelujen tarjoajille suunnattua kehotusta laatia toimintasäännöt, joilla varmistetaan säännösten täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Komitea toteaa, että suuret verkkoalustatoimijat soveltavat nykyisin – lähinnä Yhdysvalloissa – kaupallisia menettelyjä, joiden tarkoituksena on ajaa muut toimijat pois markkinoilta. Esimerkkinä voidaan mainita toimituskuluttomat lähetykset, joista aiheutuu vahinkoa pakettipalveluyrityksille. Tällaisesta toiminnasta voi keskipitkällä aikavälillä seurata oligopolitilanteita, joista olisi haittaa yrityksille ja kuluttajille. ETSK kehottaakin komissiota seuraamaan kyseisiä prosesseja tiiviisti. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK katsoo, että esitetyllä ehdotuksella on erittäin merkittäviä välillisiä vaikutuksia sekä kuluttajille – tuotevalikoiman laajenemisen ja yritysten välisen kilpailun kiristymisen myötä – että työllisyyteen, jota digitaalisilla markkinoilla toimivien yritysten määrän kasvu tulee parantamaan. Tätä ajatellen on tärkeää, että myös pienimuotoiset (esim. osuuskuntien ylläpitämät) digitaalialustat voivat löytää oman kolonsa verkon markkinapaikoilta. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | ETSK toistaa komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksensa tukea digitaalista innovointia asianmukaisilla digitaalisen lukutaidon edistämisstrategioilla, joihin liittyen järjestetään erityisesti alaikäisille ja heikoimmassa asemassa oleville ihmisille kohdennettua koulutusta (24). Yrityskäyttäjien valveuttamiseksi komitea pitää lisäksi perustavan tärkeänä kutsua mukaan ammattialajärjestöjä, jotka voivat toteuttaa erityisesti pk-yrityksille suunnattuja kampanjoita ja tukea aiheeseen liittyviä koulutustoimia, joilla näitä yrityksiä autetaan hyödyntämään täysipainoisesti digitaalisten sisämarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

5.10

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  European E-commerce Report 2017.

1

(2)  Eurostat, Digital economy and society statistics – enterprises, 2018.

2

(3)  Eurostat, Web sales of EU enterprises, 2018.

3

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-3372_fi.htm

4

(5)  Eurostat, E-commerce statistics, 2017.

5

(6)  COM(2017) 228 final.

6

(7)  Suositus 2003/361/EY.

7

(8)  Seurantakeskus perustetaan komission päätöksen C(2018) 2393 mukaisesti. Se koostuu vähintään kymmenestä ja enintään viidestätoista riippumattomasta asiantuntijasta, jotka valitaan julkisen hakumenettelyn avulla. Asiantuntijat nimetään kahdeksi vuodeksi kerrallaan, eivätkä he saa palkkiota tehtävänsä hoitamisesta.

8

(9)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 119, EUVL C 81, 2.3.2018, s. 102, EUVL C 12, 15.1.2015, s. 1 ja EUVL C 271, 19.9.2013, s. 61.

9

(10)  EUVL C 389, 21.10.2016, s. 50.

10

(11)  Saksa, Ranska, Italia, Ruotsi, Belgia ja Itävalta.

11

(12)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 119, EUVL C 81, 2.3.2018, s. 102.

12

(13)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 130, EUVL C 345, 13.10.2017, s. 138.

13

(14)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 119.

14

(15)  EUVL C 367, 13.10.2017, s. 73.

15

(16)  http://www.lastampa.it/2016/08/11/esteri/airbnb-in-francia-riscoppia-il-caso-tasse-KfgawDjefZxFdSNydZs8XP/pagina.html.

16

(17)  INT/845, Tekoälyn työelämävaikutukset, Franca Salis-Madinier ja Ulrich Samm, 2018 (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

17

(18)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10.

18

(19)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 119.

19

(20)  EUVL C 434, 15.12.2017, s.30.

20

(21)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 127.

21

(22)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 119.

22

(23)  Komission päätös C(2018) 2393, 10 artikla.

23

(24)  EUVL C 173, 31.5.2017, s. 45; EUVL C 173, 31.5.2017, s. 1.

24

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/183

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa”

(COM(2018) 236 final)

(2018/C 440/32)

| Esittelijä: | Martin SIECKER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Martin SIECKER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 6.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 121/16/34 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen erityisjaostossa

6.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

121/16/34

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Sanan- ja tiedonvälityksen vapaus on EU:ssa loukkaamaton. Tätä vapautta käytetään kuitenkin myös unionin periaatteiden mitätöimiseen, jolloin keskustelusta ja kriittisestä ajattelusta tulee mahdotonta. Tällöin se ei ole tiedottamisen tai vaikuttamisen väline vaan ase. Disinformaatio on tiedotusvälineiden käyttämä äärimmäinen väärinkäytön muoto, jolla pyritään vaikuttamaan yhteiskunnallisiin ja poliittisiin prosesseihin ja joka on erityisen tehokasta valtioiden tukemana ja kansainvälisissä suhteissa. Ajankohtaisia esimerkkejä ovat (monien muiden muassa) Venäjän valtion rahoittama disinformaatio, brexit-kampanja, jota ei voida pitää minään muuna kuin suorana hyökkäyksenä EU:ta vastaan, ja vaikuttaminen Yhdysvaltojen vaaleihin. Kaikki tällainen vakautta horjuttava toiminta huolestuttaa suuresti Euroopan kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan arvoja ja EU:n ulkosuhdetoimintaa pyritään nykyisin heikentämään monenlaisilla välineillä ja menetelmillä, joilla myös halutaan luoda ja nostattaa separatistisia ja nationalistisia asenteita, manipuloida kansalaisia ja puuttua suoraan itsenäisten valtioiden ja koko EU:n sisäpolitiikkaan. Niin ikään havaittavissa on kyberhyökkäysvalmiuksien kasvava vaikutus ja teknologian käyttäminen yhä useammin aseena poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisten toimien vaikutus aliarvioidaan usein (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK yhtyy sosiaalisen median alustoille suunnattuun komission kehotukseen toimia nykyistä vastuullisemmin. Tiedonannossa ei kuitenkaan esitetä minkäänlaisia sitovia käytännön toimia tämän varmistamiseksi, vaikka eurooppalaiset alan asiantuntijat ovat julkaisseet viime vuosina useita tutkimuksia ja toimintapoliittisia asiakirjoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Käytettävissä olevien tutkimusten perusteella EU:n tulisi tukea ja jatkaa tutkimusta disinformaation vaikutuksista Euroopassa, myös seuraamalla tulevissa Eurobarometri-tutkimuksissa kansalaisten kykyä tunnistaa ja torjua disinformaatio. Kyselyissä olisi paitsi esitettävä yleistä tietoa valeuutisista myös pyrittävä hahmottamaan, missä määrin eurooppalaiset todellisuudessa pystyvät torjumaan disinformaation. Komission kiireettömän ja kunnianhimottoman suhtautumisen vuoksi useita peruskysymyksiä jää ratkaisematta: näitä ovat tarve ottaa käyttöön perinteisille tiedotusvälineille tarkoitettuja tukijärjestelmiä, jotta varmistetaan kansalaisten perusoikeus saada laadukasta ja luotettavaa tietoa, tutkia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyjen toteutettavuutta sellaisten maksullisten verkkoalustojen perustamisessa, joilla tarjotaan turvallisia ja kohtuuhintaisia verkkopalveluja, selvittää mahdollisuuksia parantaa näiden verkkojärjestelmien tausta-algoritmien avoimuutta ja valvontaa sekä tutkia mahdollisuutta purkaa monopoleja, jotta voidaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset oikeudenmukaiselle kilpailulle ja estää näin yhteiskunnan vähittäinen korruptoituminen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää valitettavana, ettei tiedonannossa eikä liioin korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa mainita Venäjää EU:hun kohdistuvan vihamielisen disinformaation suurimpana lähteenä. Minkä tahansa ongelman ratkaiseminen lähtee kuitenkin sen olemassaolon tunnustamisesta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Euroopan parlamentti antoi verkkoalustoista ja digitaalisista sisämarkkinoista 15. kesäkuuta 2017 päätöslauselman (2), jonka perusteella komissio viittaa ETSK:n kehotuksiin saattaa verkkoalustoista annettu lainsäädäntö asianmukaisesti voimaan. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota saattamaan päätökseen keskustelu verkkoalustojen oikeudellisesta vastuujärjestelmästä ja aloittamaan verkkoalustojen kohdennetun sääntelyn niiden määritelmän ja ominaisuuksien perusteella. Verkkoalustojen ja sosiaalisten verkostojen olisi sitouduttava toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä avoimuuden varmistamiseksi selittämällä, miten algoritmit valitsevat esiin tuotavat uutiset, ja niitä olisi kannustettava ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin, jotta parannetaan luotettavien, luottamuksen arvoisten uutisten näkyvyyttä ja helpotetaan käyttäjien mahdollisuuksia tutustua niihin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Yksi disinformaatioon liittyvä ongelma on se, ettei väärää tietoa internetissä levittävien identiteettiä ole mahdollista tarkistaa. Kyberavaruudessa on liian helppo toimia väärällä nimellä – ja ne, jotka toimivat verkossa pahoissa tarkoituksissa, tekevät yleensä juuri niin. Komissio esittää useita ehdotuksia, jotka sisältyvät syyskuussa 2017 julkaistuun kyberturvallisuutta koskevaan yhteiseen tiedonantoon. Ongelmana on, että nämä ehdotukset eivät ole velvoittavia. Jos disinformaation torjunnassa halutaan todella päästä tuloksiin, saatetaan tarvita tiukempia toimenpiteitä, joilla varmistetaan internetissä aloitteellisesti toimivien ihmisten tunnistautuminen. Laadukkaat tiedotusvälineethän toimivat näin vuonna 1954 vahvistetun Bordeaux’n säännöstön mukaisesti. Tässä Kansainvälisen journalistiliiton laatimassa säännöstössä asetetaan erittäin selkeät ja tinkimättömät periaatteet lähteiden kanssa työskentelemiselle. Toimittajien tulee aina tietää lähteiden nimet ja osoitteet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on komission tavoin sitä mieltä, että faktantarkistusta tekevien tahojen pitäisi tehdä tiivistä yhteistyötä. Vastaavia verkostoja on jo olemassa, mm. East StratCom -työryhmän alaisuudessa. Ongelmana on, että ne tarvitsevat riittävästi rahoitusta mutta sitä ei tällä hetkellä ole. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kaikin tavoin East StratCom -työryhmän työtä. Tämän tulisi merkitä asianmukaisten määrärahojen lisäksi myös sitä, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti sen työskentelyyn lähettämällä kansallisia asiantuntijoita East StratCom -työryhmään ja perustamalla yhteyspisteitä. Työryhmän toimien tuloksia esittelevästä verkkosivustosta (3) olisi tiedotettava nykyistä aloitteellisemmin, jotta EU:n kansalaiset tiedostaisivat uhat paremmin. |
| --- | --- |

1.8

2.   Komission tiedonannon pääsisältö

| 2.1 | Hyvin toimiva, vapaa ja moniarvoinen tietoekosysteemi, joka perustuu korkeisiin ammatillisiin normeihin, on välttämätön terveelle demokraattiselle keskustelulle. Komissio ottaa huomioon uhat, joita disinformaatio voi aiheuttaa avoimille ja demokraattisille yhteiskunnille. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio aikoo esittää kattavan strategian kyseisiin uhkiin reagoimiseksi. Pyrkimyksenä on edistää avoimuuteen perustuvia digitaalisia ekosysteemejä (4), suosia laadukasta tietoa, lisätä kansalaisten mahdollisuuksia torjua disinformaatiota ja suojella eurooppalaisia demokratioita ja päätöksentekoprosesseja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio kehottaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoita tehostamaan toimiaan huomattavasti, jotta disinformaatio-ongelma voidaan ratkaista asianmukaisesti. Se katsoo, että ehdotetuilla toimilla voidaan torjua disinformaatiota verkossa olennaisella tavalla, jos ne pannaan täytäntöön tehokkaasti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission mukaan ongelman kolme keskeistä syytä ovat disinformaation luominen, sen vahvistuminen sosiaalisen median ja muiden verkkoalustojen kautta sekä verkkoalustojen käyttäjien toimiminen disinformaation levittäjinä. Se esittää ongelman ratkaisemiseksi joukon ehdotuksia, jotka liittyvät seuraaviin viiteen toimintakokonaisuuteen:






  — | Luodaan läpinäkyvämpi, luotettavampi ja vastuullisempi internet-ekosysteemi. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Luodaan läpinäkyvämpi, luotettavampi ja vastuullisempi internet-ekosysteemi.

| — | Varmistetaan, että vaalimenettelyt ovat suojattuja ja häiriönsietokykyisiä. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että vaalimenettelyt ovat suojattuja ja häiriönsietokykyisiä.

| — | Parannetaan koulutusta ja medialukutaitoa. |
| --- | --- |

—

Parannetaan koulutusta ja medialukutaitoa.

| — | Tuetaan laadukasta journalismia olennaisena osana demokraattista yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

—

Tuetaan laadukasta journalismia olennaisena osana demokraattista yhteiskuntaa.

| — | Torjutaan sisäisiä ja ulkoisia disinformaatiouhkia strategisen viestinnän avulla. |
| --- | --- |

—

Torjutaan sisäisiä ja ulkoisia disinformaatiouhkia strategisen viestinnän avulla.

3.   Yleistä

| 3.1 | Valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden järjestäytyneen disinformaatiotoiminnan lisääntyminen on todellinen uhka demokratialle. Epävakautta kylväviin tahoihin kuuluu myös EU:n kaikkia jäsenvaltioita suurempien maiden hallituksia. Jos tätä uhkaa halutaan torjua, EU on oikea kumppani, koska sillä – toisin kuin yhdelläkään yksittäisellä jäsenvaltiolla – on tarvittava kriittinen massa ja resurssit ja sen myötä ainutlaatuiset edellytykset kehitellä ja toteuttaa strategioita ja toimintapolitiikkoja tämän monimutkaisen ongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Demokratian kunnollinen toimiminen on riippuvaista asioista hyvin perillä olevista kansalaisista, jotka kykenevät tekemään tietoisia valintoja luotettavien faktojen ja mielipiteiden perusteella. Tämän kannalta ratkaisevaa on riippumattomien, luotettavien ja avointen mediayritysten järjestelmä, jossa erityisasemassa ovat yleisradiotoiminnan harjoittajat ja jossa työskentelee runsaasti ammattitaitoista henkilökuntaa keräämässä, tarkistamassa, arvioimassa, analysoimassa ja tulkitsemassa uutismateriaalia voidakseen varmistaa julkaistavien juttujen laatutason ja paikkansapitävyyden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Valeuutiset ja disinformaatio eivät ole sama asia. Valeuutisia on levitetty kautta historian: kyse on yleistermistä, joka kattaa huhut, sotapropagandan, vihapuheen, sensaatioiden lietsomisen, valehtelun, faktojen valikoivan käytön jne. Kirjapainotaidon keksiminen 1400-luvulla mahdollisti (vale)uutisten laajemman levittämisen, ja maantieteellinen kattavuus parani entisestään, kun postimerkit otettiin käyttöön vuonna 1840. Digitaaliteknologia ja internet ovat poistaneet viimeisetkin esteet rajattoman jakelun tieltä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Disinformaatio määritellään todennettavasti vääräksi tai harhaanjohtavaksi tiedoksi, jota luodaan, esitetään tai levitetään taloudellisen hyödyn saamiseksi tai suuren yleisön johtamiseksi harhaan tarkoituksella, mikä saattaa haitata demokraattisia prosesseja ja vaikuttaa vaalituloksiin ja on vakava uhka yhteiskunnalle (5). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Disinformaatioketjussa on monia osapuolia: disinformaation luojat ja kuluttajat sekä verkkoalustat, joilla on kaikenkattava rooli koko prosessissa, sillä ne helpottavat disinformaation leviämistä.
  Disinformaation luojat (muun muassa hallitukset, uskonnolliset instituutiot, yritysryhmittymät, poliittiset puolueet ja ideologiset organisaatiot) sepittävät sitä eri tarkoituksiin: vaikuttaakseen julkiseen mielipiteeseen ja manipuloidakseen sitä, pönkittääkseen omaa oletettua ylemmyyttään, saadakseen enemmän liikevoittoja ja valtaa, lietsoakseen vihaa, oikeuttaakseen poissulkemisen jne.
  Disinformaation jakelijoilla (erityisesti verkkoalustat mutta myös perinteiset tiedotusvälineet) on erilaisia motiiveja, kuten taloudellinen hyöty tai tahallinen manipulointi.
  Disinformaation kuluttajat (internetin käyttäjät) eivät useinkaan ole riittävän kriittisiä kuluttajina ja joutuvat siksi verkkoalustojen tahallisen manipuloinnin kohteeksi. Välittäjänä toimivat teknologiayritykset, kuten Twitter, Google ja Facebook (muutamia mainitaksemme) helpottavat rajatonta ja valvomatonta sisällön jakoa verkkoalustoilla vastineena henkilökohtaisten tietojen keruulle, jonka ansiosta nämä alustat tuottavat valtavia voittoja mikrotasolle kohdennetulla mainonnalla eli erittäin tarkasti rajatuille kohderyhmille suunnatuilla räätälöidyillä kaupallisilla viesteillä. Ongelmaa kasvattaa myös kuluttajien tietämättömyys digitaalisesta itsesuojelusta. |
| --- | --- |

3.5

Disinformaation luojat (muun muassa hallitukset, uskonnolliset instituutiot, yritysryhmittymät, poliittiset puolueet ja ideologiset organisaatiot) sepittävät sitä eri tarkoituksiin: vaikuttaakseen julkiseen mielipiteeseen ja manipuloidakseen sitä, pönkittääkseen omaa oletettua ylemmyyttään, saadakseen enemmän liikevoittoja ja valtaa, lietsoakseen vihaa, oikeuttaakseen poissulkemisen jne.

Disinformaation jakelijoilla (erityisesti verkkoalustat mutta myös perinteiset tiedotusvälineet) on erilaisia motiiveja, kuten taloudellinen hyöty tai tahallinen manipulointi.

Disinformaation kuluttajat (internetin käyttäjät) eivät useinkaan ole riittävän kriittisiä kuluttajina ja joutuvat siksi verkkoalustojen tahallisen manipuloinnin kohteeksi. Välittäjänä toimivat teknologiayritykset, kuten Twitter, Google ja Facebook (muutamia mainitaksemme) helpottavat rajatonta ja valvomatonta sisällön jakoa verkkoalustoilla vastineena henkilökohtaisten tietojen keruulle, jonka ansiosta nämä alustat tuottavat valtavia voittoja mikrotasolle kohdennetulla mainonnalla eli erittäin tarkasti rajatuille kohderyhmille suunnatuilla räätälöidyillä kaupallisilla viesteillä. Ongelmaa kasvattaa myös kuluttajien tietämättömyys digitaalisesta itsesuojelusta.

| 3.6 | Mainituilla teknologiayrityksillä on osavastuu, sillä niillä on kaikenkattava rooli prosessissa. Ne eivät pidä itseään kustantajina vaan ”pelkkinä” verkkoalustoina, jotka jakavat vakiintuneiden tiedotusvälineiden koostamaa tietoa ja muuta sisältöä ilman tarvetta maksaa sisällön tuottamisen kustannuksia eli pitää yllä toimitusta. Muista lähteistä hankittua sisältöä levitetään tarkastamatta, arvioimatta, analysoimatta ja tulkitsematta julkaistavaa materiaalia. ”Google ei ole ’pelkkä’ alusta. Se rajaa, muokkaa ja vääristää maailmankuvaamme”, todettiin Guardianin julkaisemassa artikkelissa ”The Great Brexit robbery: how our democracy was hijacked”, jossa ruodittiin sitä, miten ”erilaiset Leave-kampanjan taustavoimat vaikuttivat hämärän, maailmanlaajuisen operaation kautta EU-kansanäänestyksen tulokseen”. Koska disinformaatio ja luotettavat uutiset esitetään erittelemättömänä massana, käyttäjien on vaikea erottaa ne toisistaan. Teknologiayritysten olisikin nostettava ensisijaiseksi tavoitteeksi sääntöjä ja dataa koskeva avoimuus. Erityisen tärkeää on se, kuinka avoimet ovat alustojen mainostulopolitiikan ja disinformaation levittämisen väliset yhteydet. (Tässä yhteydessä on syytä seurata tarkasti käynnissä olevia neuvotteluja disinformaatiota käsittelevistä käytännesäännöistä, jotka olisi pitänyt julkaista ennen heinäkuun 2018 loppua.) |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | Vaikka viestejä, kanavia, välineitä, tasoja, pyrkimyksiä ja taktisia tavoitteita on monenlaisia ja disinformaatio on luonteeltaan nopeasti mukautuvaa, disinformaatiokampanjoiden strategisena tavoitteena on horjuttaa liberaalia demokratiaa sekä kylvää ja vahvistaa epäluottamusta luotettavia tietolähteitä, tietyn maan omaksumaa geopoliittista suuntaa ja hallitustenvälisten organisaatioiden toimintaa kohtaan. Disinformaatiossa hyödynnetään kansallisuuteen, rotuun, tuloihin, ikään, koulutukseen ja ammattiin perustuvia jakolinjoja eri sosioekonomisten ryhmien välillä ja syvennetään niitä. Uutiskanavien, verkkoalustojen käytön ja massasähköpostiviestien kaltaisten hyvin tunnettujen muotojen lisäksi disinformaatiota harjoitetaan monin eri tavoin: esimerkkejä ovat PR-toimistot, lobbaajat, ajatushautomot, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, korkean tason mielipidevaikuttajat, puoluepolitiikka, asiantuntijat, kulttuuritoiminta sekä eurooppalaiset äärioikeisto- ja äärivasemmistoliikkeet, jotka puolestaan saavat rahoitusta erilaisten ”riippumattomien” julkisten trustien, offshore-tilien ym. kautta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Venäjän hallitus käyttää disinformaatiokampanjoissaan monenlaisia välineitä, minkä Euroopan parlamentti (6), Euroopan komissio (7) ja Eurooppa-neuvosto (8) ovat jo todenneet. Näihin disinformaatiokampanjoihin on suhtauduttava äärimmäisellä vakavuudella. Toiminta kuuluu Venäjän sotilasdoktriiniin, ja tärkeimpien Venäjän valtion omistamien tiedotusvälineiden ylin johto hyväksyy sen. Kampanjoilla pyritään suoraan vahingoittamaan liberaalia demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia sekä vaientamaan niitä puolustavat elimet, hallitustenväliset organisaatiot, poliitikot ja yksityishenkilöt (9). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Elämme aikakautta, jota leimaavat voimakkaasti polarisoituneet poliittiset ja demokratiaan liittyvät suhteet. Muun muassa Freedom Housen ja Economist Intelligence Unitin kaltaisten ajatushautomoiden mukaan demokratiaan on kohdistunut kasvavia paineita vuonna 2008 puhjenneesta maailmanlaajuisesta talouskriisistä alkaen. Tämän tulosta on muun muassa uudenlainen poliittinen johtajuus, joka poikkeaa profiililtaan täysin Euroopassa viimeisten 70 vuoden aikana rakennetusta demokraattisesta perinteestä. Demokraattisesti valitun liberaalin johdon sijaan yleistyvät nk. vahvat miehet, joiden valintaa ympäröivät läpitunkevat kysymykset vaaliprosessin luotettavuudesta. Tällainen johtajuusmalli oli ennestään tuttu EU:n vaikutusvallan ulkopuolisissa maissa, kuten Venäjällä ja Kiinassa. Trumpin, Erdoganin ja EU:n jäsenvaltioissa valittujen ”epäliberaalien demokraattien” kaltaisten edustajien myötä – he kaikki ovat tunnettuja mieltymyksestään disinformaatioon, demokratian halveksunnasta ja katkenneesta suhteesta oikeusvaltioon – ilmiöstä on tulossa yhä näkyvämpi ja läheisempi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Demokratian moitteeton toimiminen on riippuvaista asioista hyvin perillä olevista kansalaisista, jotka kykenevät tekemään tietoisia valintoja luotettavien faktojen ja mielipiteiden perusteella, mutta luotettavuus ja luottamus eivät ole nyky-yhteiskunnassa enää itsestään selviä käsitteitä. Tällaisessa erittäin polarisoituneessa yhteiskuntailmapiirissä ja tietotulvassa ihmiset ovat hyvin alttiita disinformaatiolle, mikä tekee heidän käyttäytymisensä manipuloinnista suhteellisen helppoa. Olemme nähneet erittäin onnistuneita operaatioita vakauden horjuttamiseksi eri jäsenvaltioiden parlamenttivaalien ja myös muiden tapahtumien yhteydessä, esimerkkeinä brexit-kampanja, Krimin niemimaalle ja Ukrainaan suuntautuneet hyökkäykset sekä vuonna 2014 venäläisellä BUK-järjestelmän ohjuksella tehty Malaysian Airlinesin lennon MH 17 alasampuminen, joka tappoi kaikki 298 koneessa ollutta ihmistä. Komissiota kannustetaan etsimään proaktiivisempia keinoja valistaa yleisöä uhkista, joita disinformaatiokampanjat, kyberhyökkäykset ja ulkomainen vaikutus kokonaisuudessaan aiheuttavat yhteiskunnalle. Komissio voisi esimerkiksi seurata viimeaikaista kehitystä muissa maissa ja tarjota sen pohjalta kansalaisille tärkeistä kyberturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä helposti saatavilla olevaa ja kiinnostavaa tietoa, joka sisältää neuvoja ja parhaita käytäntöjä siitä, miten kukin voi parhaiten suojata päivittäisen digitaalisen ympäristönsä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Aihealue on monitahoinen, ja digitaalinen ympäristö kehittyy nopeasti. ETSK onkin komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tarvitaan kattavia poliittisia vastatoimia ja että disinformaatioilmiötä olisi arvioitava jatkuvasti, jotta toimenpidetavoitteita voidaan mukauttaa kehityksen tahdissa. Ei ole yhtä ainoaa ratkaisua, joka sopisi vastaukseksi kaikkiin haasteisiin, mutta toimettomaksikaan ei voida jäädä. Komission ehdotukset ovat askel oikeaan suuntaan, mutta tarvitaan vielä enemmän ja parempia toimia. Disinformaation vastaisten toimien ohjenuorana olisi oltava avoimuus, monimuotoisuus, uskottavuus ja kattavuus, ja samanaikaisesti on suojeltava sananvapautta ja muita perusoikeuksia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Venäjä vaikuttaa erityisen aktiiviselta disinformaation ja länsimaihin kohdistuvan hybridisodankäynnin alalla, ja sen pääkohteena on EU. Jotta voimme torjua hyökkäyksiä, tarvitsemme kiireesti läpinäkyvämmän, luotettavamman ja vastuullisemman internet-ekosysteemin. ETSK suosittaa, että hyödynnetään Alankomaiden ulkoministeriön ja kansainvälisen Visegrad Fund -rahaston rahoittamaa tutkimusta ”The Prague Manual”, joka tarjoaa selkeän kokonaiskuvan Venäjän vihamielisestä, järjestelmän horjuttamiseen tähtäävästä toiminnasta EU:ta vastaan ja siitä, millainen uhka se on demokratialle. Vaikka osa jäsenvaltioista epäilee edelleen uhan olemassaoloa tai jopa edistää sen leviämistä, tutkimuksessa tullaan hyvin selvästi siihen lopputulokseen, että EU:n on ehdottomasti ryhdyttävä toimiin. Tutkimuksessa esitetään konkreettisia ehdotuksia siitä, millaisia strategioita vihamielisten ja järjestelmää horjuttavien vaikutusyritysten vastustamiseksi olisi laadittava ja miten niitä tulisi toteuttaa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Verkkoalustoilla on ollut disinformaation yhteydessä moraalisesti tuomittava rooli. Alustoille on kehittynyt varsin lyhyen ajan kuluessa eräänlainen yleishyödyllinen julkisen palvelun tehtävä, joka on verrattavissa rooliin, joka puhelinyhtiöillä, yleisradioyhtiöillä ja sanomalehdillä oli ennen vanhaan. Voidakseen käyttää verkkoalustojen palveluja ”ilmaiseksi” käyttäjien on annettava vastineeksi henkilökohtaisia tietoja, joita hyödyntäen alustat voivat myydä valtavia määriä mikrotason kohdennettua mainontaa, kuten Cambridge Analytica -tapaus on osoittanut. Tällainen (yksityisyyden suojan kannalta) kieroutunut ansaintamalli on alustoille liian tuottoisa, jotta ne luopuisivat siitä vapaaehtoisesti. On esitetty, että Facebookin tapaisten alustojen pitäisi myös tarjota sellainen uskottava ja toimiva Facebook-tyyppinen palvelu, jonka käytöstä tulisi maksaa kohtuullinen summa vastineeksi käyttäjän yksityisyyden suojan takaamisesta. Herää kysymys, onko potentiaalisilla käyttäjillä edelleen riittävästi uskoa ja luottamusta Facebookin kaltaisten portaalien uskottavuuteen ja luotettavuuteen sen jälkeen, kun nähtiin, millä tavoin kyseistä portaalia ylläpitävä yhtiö selitteli käytöstään Yhdysvaltojen senaatille. Alustoja tulee säännellä, kuten verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi vuonna 2016 annetuissa käytännesäännöissä, tietosuoja-asetuksessa ja verkko- ja tietoturvadirektiivissä on aiemminkin todettu, jotta yleisön luottamus verkkoalustoihin paranisi ja kansalaisia suojeltaisiin tältä hyväksikäytön muodolta, joka käsittää henkilötietojen epäasianmukaisen käsittelyn ja jakamisen. Komission ehdottama itsesääntely on kuitenkin vasta ensimmäinen askel tähän suuntaan, ja komission tulisi tukea sitä muilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Brittiläinen yrittäjä ja kirjoittaja Andrew Keen, joka tunnetaan ”internetin antikristuksena”, on julkaissut neljä erittäin kriittistä kirjaa internetin kehittymisestä. Hän ei vastusta internetiä tai sosiaalista mediaa, vaan katsoo, että ongelman ydin on suurten teknologiayritysten toiminta, joka tähtää arkaluonteisen tiedon keräämiseen ihmisistä. Yksityisyys on erittäin arvokas omaisuus, joka määrittelee, keitä olemme. Niin kutsuttu ilmainen liiketoimintamalli – jossa ei makseta rahalla vaan luopumalla yksityisyydestä – tuhoaa yksityisyyden. Keen vertaa tilannetta 1800-lukuun, jolloin teollinen vallankumous muutti maailmaa samankaltaisessa mittakaavassa kuin digitaalinen vallankumous nyt. Kun muutos luokitellaan vallankumoukselliseksi, siihen yleensä liittyy myös valtavia ongelmia. 1800-luvun ongelmat saatiin ratkaistua innovoinnin, sääntelyn, kuluttajien valinnanvapauden, kansalaistoiminnan ja koulutuksen avulla. Hänen viestinsä on, että ihmisäly pystyy siihen jälleen – ei tekoäly – ja että meidän täytyy hyödyntää kaikki ne voimavarat, joilla edellinenkin vallankumous saatiin pidettyä aisoissa niin, että ihmiset hallitsevat digitaalista vallankumousta eikä toisin päin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Käytettävissä olevien tutkimusten perusteella EU:n tulisi tukea ja jatkaa tutkimusta disinformaation vaikutuksista Euroopassa, myös seuraamalla tulevissa Eurobarometri-tutkimuksissa kansalaisten kykyä tunnistaa ja torjua disinformaatio. Kyselyissä olisi paitsi esitettävä yleistä tietoa valeuutisista myös pyrittävä hahmottamaan, missä määrin eurooppalaiset todellisuudessa pystyvät torjumaan disinformaation. Komission kiireettömän ja kunnianhimottoman suhtautumisen vuoksi useita peruskysymyksiä jää ratkaisematta: näitä ovat tarve ottaa käyttöön perinteisille tiedotusvälineille tarkoitettuja tukijärjestelmiä, jotta varmistetaan kansalaisten perusoikeus saada laadukasta ja luotettavaa tietoa, tutkia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyjen toteutettavuutta sellaisten maksullisten verkkoalustojen perustamisessa, joilla tarjotaan turvallisia ja kohtuuhintaisia verkkopalveluja, selvittää mahdollisuuksia parantaa näiden verkkojärjestelmien tausta-algoritmien avoimuutta ja valvontaa sekä tutkia mahdollisuutta purkaa monopoleja, jotta voidaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset oikeudenmukaiselle kilpailulle ja estää näin yhteiskunnan vähittäinen korruptoituminen. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Saattaisi olla hyödyllistä esimerkiksi tutkia mahdollisuutta perustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen pohjautuva, käyttäjien yksityisyyden suojan takaava verkkoalusta. Tällainen eurooppalainen alusta, johon komissio osallistuisi yhteisrahoitusta tarjoavana julkisena kumppanitahona, voisi olla mitä houkuttelevin ja lupaavin vaihtoehto Mark Zuckerbergin manipulointikoneelle ja muille suurille yksityisille ja kaupallisille yhdysvaltalais- ja kiinalaismonopoleille. Tällaisen alustan tulisi taata käyttäjien yksityisyyden suoja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Markkinataloudessa kaikesta täytyy maksaa, mutta tässä vaihtoehdossa valuuttana olisi raha yksityisyyden sijaan. Suurin osa tämän puolijulkisen palvelun talousarviosta voitaisiin rahoittaa verovaroin, niin kuin julkiset palvelut yleensä. Loput rahat saataisiin käyttäjiltä, joiden tulisi maksaa suhteellisen pieni summa yksityisyytensä suojaamiseksi nykyisten ”sosiaalisten” alustojen kyltymättömältä yksityistietojen nälältä. Jos EU ja jäsenvaltioiden hallitukset julistaisivat tällaisen alustan etusijaiseksi kumppanikseen ja käyttäisivät sitä nykyisten datansaalistajien vaihtoehtona, se saisi tarvittavan mittakaavaedun kyetäkseen kilpailemaan nykyisten markkinatoimijoiden kanssa. EU voisi myös käyttää etusijaisina kumppaneinaan jo olemassa olevia hakukoneita, jotka takaavat ehdottoman yksityisyydensuojan, ja asettaa ne oletukseksi kaikissa EU:n toimielinten tietokoneissa sekä suosittaa niitä jäsenvaltioiden valtionhallinnon oletussovelluksiksi. Komissio voisi myös ottaa aloitteellisemman roolin ja tutkia sääntelymahdollisuuksia, jotka liittyvät algoritmeihin ja monopolien purkamiseen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vaikka faktantarkistus ei ratkaise puheena olevaa ongelmaa, se on yhtä kaikki erittäin tärkeää. Siitä on hyötyä ensiaskeleena kohti disinformaation ymmärtämistä, paljastamista ja analysointia, jotka ovat välttämättömiä ennen uusien vastatoimien määrittelyä. Laajempien kansanosien huomion herättäminen on myös hyvin työlästä, sillä kaikki eivät käytä sosiaalisen median alustoja tai edes internetiä. Syrjäseutujen asukkaat saattavat olla erityisen vaikeita tavoittaa. Medianäkyvyys on tärkeää. Televisio on yhä edelleen ihmisten tavallisin tietolähde, ja säännöllisesti lähetettävät ohjelmat, joissa selostetaan disinformaatiotapauksia maan omalla kielellä, voivat edistää merkittävästi yleistä ongelman tiedostamista. Faktantarkistus on tärkeää toteuttaa ammattilaisten voimin, jotta vältetään komission äskettäisen ensimmäisen yrityksen yhteydessä tehdyt virheet. Tällaiset ongelmat voidaan ehkäistä tekemällä yhteistyötä sellaisten kustantajien ja mediaorganisaatioiden kanssa, joissa työskentelevät toimittajat tekevät faktantarkistusta. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Yksi disinformaatioon liittyvä ongelma on se, ettei väärää tietoa internetissä levittävien identiteettiä ole mahdollista tarkistaa. Kyberavaruudessa on liian helppo toimia väärällä nimellä – ja ne, jotka toimivat verkossa pahoissa tarkoituksissa, tekevät yleensä juuri niin. Komissio esittää useita ehdotuksia, jotka sisältyvät syyskuussa 2017 julkaistuun kyberturvallisuutta koskevaan yhteiseen tiedonantoon. Ongelmallista on, etteivät ehdotukset ole velvoittavia: käyttäjät voivat halutessaan olla verkkoalustoilla yhteydessä vain tunnistautuneisiin muihin käyttäjiin, komissio aikoo kannustaa kehittämään vapaaehtoisia verkkojärjestelmiä, jotka mahdollistavat tiedontarjoajien tunnistamisen, jne. Yksityisyyden suojan ja täyden kontrollin välille voi tietenkin muodostua ristiriita, ja verkon passiivista selailua pitää voida tehdä anonyymisti. Jos disinformaation torjunnassa kuitenkin halutaan todella päästä tuloksiin, saatetaan tarvita tiukempia toimenpiteitä, joilla varmistetaan internetissä aloitteellisesti toimivien ihmisten tunnistautuminen. Laadukkaat tiedotusvälineethän toimivat näin vuonna 1954 vahvistetun Bordeaux’n säännöstön mukaisesti. Tässä Kansainvälisen journalistiliiton laatimassa säännöstössä asetetaan erittäin selkeät ja tinkimättömät periaatteet lähteiden kanssa työskentelemiselle. Laatutyötä tekevillä perinteisillä uutisorganisaatioilla on joskus päteviä syitä julkaista juttuja julkistamatta lähteiden nimiä, mutta lähtökohtana on aina, että lähteen nimi ja osoite ovat toimituksen tiedossa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Teknologia ei ole ”hyvä” tai ”paha” vaan neutraali. Sitä voidaan käyttää hyvin tai huonosti, mutta kyse on aina teknologiaa käyttävien ihmisten valinnoista. Nousevat uudet teknologiat, kuten disinformaation tuottamiseksi nykyisin käytettävät teknologiat, voivat myös olla keskeisessä roolissa disinformaation vastaisessa toiminnassa. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että komissio aikoo hyödyntää täysimääräisesti Horisontti 2020 -työohjelmaa ja sen seuraajaa eli Euroopan horisontti -ohjelmaa tutkimuksen tekemiseksi sekä tekoälyn, lohkoketjujen ja algoritmien tyyppisten teknologioiden käyttöön ottamiseksi, jotta tulevaisuudessa voidaan helpommin tunnistaa lähteet, validoida tiedon luotettavuus ja arvioida datalähteiden laatua ja paikkansapitävyyttä. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää analysoida yksityiskohtaisesti muita rahoitusmahdollisuuksia disinformaation torjumiseksi, sillä suurin osa aloitteista ei kuulu Horisontti-ohjelmien alaan. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Suojatut ja häiriönsietokykyiset vaalimenettelyt ovat demokratian perusta EU:ssa, mutta enää ei ole taattua, että kyseiset menettelyt ovat turvassa ja häiriönsietokykyisiä. Verkkomanipulointia ja disinformaatiotaktiikoita on viime vuosina havaittu harjoitettavan vaalien yhteydessä ainakin 18 maassa. Disinformaatiotaktiikat ovat jo seitsemäntenä perättäisenä vuonna heikentäneet yleisesti internetin vapautta. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin, joiden tavoitteena on yksilöidä parhaat tavat tunnistaa, lieventää ja hallita kyberhyökkäyksistä ja disinformaation levittämisestä johtuvia vaalimenettelyyn liittyviä riskejä vuonna 2019 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Medialukutaito ja digitaaliset taidot sekä kansalaiskasvatus ovat ensiarvoisen tärkeitä yhteiskunnan häiriönsietokyvyn rakennuspalikoita, etenkin kun otetaan huomioon, että nuoret käyttävät paljon verkkoalustoja ja ovat hyvin alttiita disinformaatiolle. Koulutuspolitiikka on hallitusten vastuulla, ja edellä mainitun kasvatuksen järjestäminen kansallisten koulutusjärjestelmien kaikilla tasoilla ja opettajien perehdyttäminen tähän aihepiiriin on siksi maiden hallitusten tehtävä. Kansallisten koulutusjärjestelmien puitteissa annettava media- ja informaatiolukutaitokoulutus ei valitettavasti useinkaan ole korkealla sijalla hallitusten poliittisilla asialistoilla. Sen asemaa olisi parannettava ensi tilassa. Media- ja informaatiolukutaito ei kuitenkaan koske vain koulutusjärjestelmiä, vaan sitä tulee edistää ja kohentaa kaikissa väestöryhmissä iästä riippumatta. Tässä pitäisi antaa rooli valtiovallasta riippumattomille organisaatioille. Eri puolilla Eurooppaa toimii jo lukuisia tämäntyyppisiä organisaatioita, mutta useimmiten niiden toiminta on pienimuotoista ja vaikutuspiiriltään turhan suppeaa. Tämä puute voitaisiin korjata järjestämällä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja maiden hallitusten välistä valtakunnallista yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Laadukkaalla uutismedialla ja luotettavalla journalismilla on oleellinen rooli: ne tarjoavat ihmisille paikkansapitävää ja monipuolista tietoa. Tällaiset perinteiset tiedotusvälineet ovat taloudellisissa vaikeuksissa, koska alustat jakavat niiden tuottamaa sisältöä maksamatta niille tästä korvauksia ja vievät sitten mediataloilta tuloja mainosmyynnin kautta. EU:n olisi päästävä nopeasti sopuun tekijänoikeusuudistuksesta, jotta kustantajien asema parantuisi ja jotta varmistettaisiin, että oikeuksien haltijat saavat korvauksen työstään silloin, kun muut käyttävät heidän työnsä tulosta kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi on suositeltavaa etsiä ratkaisuja, joilla laajennetaan Euroopan parlamentin syyskuussa 2018 julkistamaa aloitetta myöntää EU:n rahoitusta nimenomaan tutkivan journalismin tukemiseksi EU:ssa. Vahva ja luotettava lehdistö johtaa häiriöitä kestävään, puolustautumiskykyiseen demokratiaan, jossa totuuden ja vastuuvelvollisuuden arvot pitävät pintansa. Rahoitus on erityisen tärkeää pienille mediakanaville, joiden on usein vastattava oikeusjuttuihin ja haitantekotarkoituksessa esitettyihin vaateisiin, joiden tarkoituksena on niiden vaientaminen. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Komissio perusti vuonna 2015 East StratCom -työryhmän, jonka tehtävänä on torjua sisäisiä ja ulkoisia disinformaatiouhkia. Työryhmä keskittyy EU:n toimintalinjoja koskevaan ennakoivaan strategiseen viestintään, jonka tarkoituksena on torjua Venäjän taholta tulevia vakauden horjuttamisyrityksiä. ETSK:n mielestä komission olisi tiedotettava East StratCom -työryhmän työskentelystä suurelle yleisölle nykyistä aloitteellisemmin ja ohjattava ihmiset tiedon ääreen työryhmän verkkosivuilla. Näin voitaisiin lisätä yleistä tietoisuutta demokratiaamme kohdistuvista uhista ja parantaa kykyä torjua niitä. Työryhmän määrärahoja olisi myös korotettava. Euroopan parlamentti hyväksyi 1 000 000 euron budjetin lokakuussa 2017. Budjettia ei voi edes verrata muiden tahojen, kuten Venäjän federaation, investoimiin rahavaroihin. (Yhdysvaltain ulkoministeriö arvioi, että Kremlin monitahoiseen vaikuttamiskampanjaan kuuluu sisäinen ja ulkoinen propagandakoneisto, jonka kustannukset ovat 1,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja jonka vaikutukset kohdistuvat noin 600 miljoonaan ihmiseen 130 maassa ja 30 kielellä.) |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Muiden toimien ohella komissiota kannustetaan kiinnittämään huomiota siihen, että tietoturva-alan kansalliset instituutiot ja säännökset jäsenvaltioissa ovat usein kehittymättömiä. Sääntely-ympäristö on vanhentunut, mikä estää asianomaisia sääntelyelimiä valvomasta asianmukaisesti sitä, että disinformaatiokanavat noudattavat lainsäädäntöä. Institutionaalinen yhteistyö on riittämätöntä, ja tarvetta olisi selkeästi sellaisille kansallisille pitkän aikavälin strategioille, joilla on tarkoitus torjua ulkomailta käsin johdettuja disinformaatiokampanjoita ja tuottaa johdonmukaista tietosisältöä muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille. Olisi myös ratkaisevan tärkeää tarkistaa perusteellisesti audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva EU:n direktiivi, joka nykyisin sallii mediakanavan rekisteröimisen missä tahansa EU:n jäsenvaltiossa, kunhan vain yksi mediayhtiön hallituksen jäsenistä asuu kyseisessä maassa, sillä se mahdollistaa yleisön saavuttamisen Euroopan maissa hyödyntämällä EU:n säännösten porsaanreikiä. |
| --- | --- |

4.19

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Tiedonanto REX/432: ”Miten tiedotusvälineitä käytetään yhteiskunnallisiin ja poliittisiin prosesseihin vaikuttamiseen EU:ssa ja sen itäisissä naapurimaissa?”.

1

(2)  2016/2276 (INI).

2

(3)  https://euvsdisinfo.eu

3

(4)  Komissio käyttää asiakirjassaan sanaa ”ekosysteemit”. Tässä yhteydessä sana ”infrastruktuuri” voisi olla sopivampi.

4

(5)  Komission tiedonanto COM(2018) 236 final.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0272+0+DOC+PDF+V0//FI

6

(7)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=50271

7

(8)  http://www.consilium.europa.eu/fi/meetings/european-council/2015/03/19-20/; http://www.consilium.europa.eu/media/33480/22-euco-final-conclusions-fi.pdf; http://www.consilium.europa.eu/media/35942/28-euco-final-conclusions-fi.pdf

8

(9)  The Strategy and Tactics of the Pro-Kremlin Disinformation Campaign, Euroopan ulkosuhdehallinto.

9

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 4.3

| 4.3 | Elämme aikakautta, jota leimaavat voimakkaasti polarisoituneet poliittiset ja demokratiaan liittyvät suhteet. Muun muassa Freedom Housen ja Economist Intelligence Unitin kaltaisten ajatushautomoiden mukaan demokratiaan on kohdistunut kasvavia paineita vuonna 2008 puhjenneesta maailmanlaajuisesta talouskriisistä alkaen. Tämän tulosta on muun muassa uudenlainen poliittinen johtajuus, joka poikkeaa profiililtaan täysin Euroopassa viimeisten 70 vuoden aikana rakennetusta demokraattisesta perinteestä. Demokraattisesti valitun liberaalin johdon sijaan yleistyvät nk. vahvat miehet, joiden valintaa ympäröivät läpitunkevat kysymykset vaaliprosessin luotettavuudesta. Tällainen johtajuusmalli oli ennestään tuttu EU:n vaikutusvallan ulkopuolisissa maissa, kuten Venäjällä ja Kiinassa. Trumpin, Erdoganin ja EU:n jäsenvaltioissa valittujen ”epäliberaalien demokraattien” kaltaisten edustajien myötä – he kaikki ovat tunnettuja mieltymyksestään disinformaatioon, demokratian halveksunnasta ja katkenneesta suhteesta oikeusvaltioon – ilmiöstä on tulossa yhä näkyvämpi ja läheisempi. |
| --- | --- |

4.3

Äänestystulos

| Puolesta: | 68 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 82 |
| Pidättyi: | 24 |

Puolesta:

68

Vastaan:

82

Pidättyi:

24

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/191

---

Europan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta”

(COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD))

(2018/C 440/33)

| Esittelijä: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Graham WATSON |

Esittelijä:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Toinen esittelijä:

Graham WATSON

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 14.6.2018
  Euroopan unionin neuvosto, 3.7.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 172, 194 ja 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 6.9.2018 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 144/0/1 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 14.6.2018

Euroopan unionin neuvosto, 3.7.2018

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 172, 194 ja 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen erityisjaostossa

6.9.2018

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

144/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviomäärärahojen lisäämistä vuoden 2020 jälkeiseksi kaudeksi ja avustusten säilyttämistä välineen tärkeimpänä elementtinä. Lukuisat liikenne-, energia- ja digitaali-infrastruktuuriin liittyvät hankkeet ovat elintärkeitä EU:n kilpailukyvyn kannalta mutta eivät anna sijoitetulle pääomalle riittävää tuottoa houkutellakseen yksityisiä sijoittajia. EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisilta tarvitaankin vahvaa sitoutumista asiaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot edistävät edelleen hanketason synergiaa edellä mainittujen kolmen alan välillä. Se on tätä nykyä vähäistä, mikä johtuu talousarviokehyksen joustamattomuudesta hankkeiden ja kustannusten tukikelpoisuuden suhteen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa, että komissio antaa jatkossakin teknistä tukea (Verkkojen Eurooppa -ohjelman tukitoimi) toteutusvalmiiden ja laadukkaiden hankkeiden tukikelpoisuuden edistämiseksi ja tukee tällaisen avuntarjonnan jatkumista sekä huolehtii arviointikriteereiden päivittämisestä, jotta hankkeiden tuottaman lisäarvon määrittäminen on helpompaa. Hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi toteuttava lisätoimia, eikä yksinkertaistamisen pitäisi koskea vain pieniä avustuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä pitämään kiinni edellisen Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen mukaisesta sitoumuksesta käyttää valtaosa energia-alan määrärahoista sähköhankkeisiin. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että Verkkojen Eurooppa -väline on samoilla linjoilla EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan kanssa, ja välttyä siltä, että siitä tulee keskeinen fossiilisiin energialähteisiin liittyvien hankkeiden rahoituslähde monivuotisessa rahoituskehyksessä. On tärkeää, että tätä sitoumusta vahvistetaan eikä heikennetä välineen yhteydessä vuosina 2021–2027. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen 13 artiklassa lueteltuja myöntämisperusteita olisi täydennettävä sisällyttämällä luetteloon myös kaikenlaisen energian (sähkö, kaasu, lämpö jne.) toimitusvarmuus ja kunkin hankkeen avulla aikaan saatavat erityiset hiilidioksidipäästövähennykset. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että Verkkojen Eurooppa -väline on suunnattava sellaisiin energiahankkeisiin, joilla voidaan lisätä EU:n energiaomavaraisuutta ja -turvallisuutta. Välineen tuella on luotava myös uusia sähkönvarastointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa vahvistamaan Verkkojen Eurooppa -välineen rahoituskapasiteettia seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Komitea suosittaa, että avustukset jaetaan välineen kattamien kolmen alan kesken niin, että otetaan huomioon kunkin alan taloudelliset vaatimukset, kuten pääomavaltaisuus ja sijoitetun pääoman tuotto, ja annetaan etusija sellaisille investoinneille, joihin ei löydy rahoitusta markkinoilta, jotta väline säilyy erittäin uskottavana ja houkuttelevana sijoittajien näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaakin, että Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaismäärärahoja lisätään, sillä nämä alat ovat ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden kannalta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että sekä komission että jäsenvaltioiden on jatkossakin sitouduttava Verkkojen Eurooppa -välineen keskeisiin liikennepoliittisiin tavoitteisiin, joita ovat Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ydinverkon valmiiksi saattaminen vuoteen 2030 mennessä ja siirtyminen puhtaaseen, kilpailukykyiseen, innovatiiviseen ja verkotettuun liikkuvuuteen, mukaan lukien vaihtoehtoisten polttoaineiden latausinfrastruktuurin perusverkoston luominen EU:hun vuoteen 2025 mennessä. Multimodaaliset ja rajatylittävät yhteydet ovat tässä yhteydessä erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä varmistamaan laajan ja tasapuolisen kilpailun hankkeista, jotka hyötyvät Verkkojen Eurooppa -välineen varoista, huolehtimalla vastavuoroisuuden toteutumisesta käytännössä ja soveltamalla sellaisia sopimusehtoja, joissa yhdistyvät tehokkuus ja riskien tasapuolinen jakautuminen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa, että lainsäädäntövallan käyttäjät pitävät huolen siitä, että hankekilpailumenettelyihin voivat osallistua vain sellaisten maiden yritykset, joissa asianomaiset markkinat ovat avoimet, jotta todellinen vastavuoroisuus toteutuu, ja että käytettävä vakiosopimus on asianmukainen hankkeen tavoitteita ja olosuhteita ajattelen. Sopimusehdot olisi laadittava sellaisiksi, että sopimukseen liittyvät riskit jakautuvat tasapuolisesti, ja ensisijaisena tavoitteena on oltava sopimuksen mahdollisimman edullinen hinta ja tehokas toteutus. Tätä periaatetta olisi (Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 1. marraskuuta 2017 esittämien hankintaperiaatteiden ja -sääntöjen 3.21 kohdan nojalla) sovellettava riippumatta siitä, käytetäänkö kansallisia vai kansainvälisiä vakiosopimuksia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa voimakkaasti ehdotusta ottaa Verkkojen Eurooppa -välineen piiriin vuosina 2021–2027 myös rajatylittävä yhteistyö uusiutuvan energian tuottamisessa. ETSK esittää, että välineen puitteissa toteutettavien uusiutuviin energialähteisiin liittyvien toimien yleisenä tavoitteena olisi oltava sellaisen Euroopan laajuisen verkon luominen uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä varten, johon uusiutuviin energialähteisiin perustuvat teknologiat voidaan integroida aiempaa tehokkaammin, sekä käytettävissä olevien teknologisten mahdollisuuksien parempi huomioon ottaminen kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK on tyytyväinen siihen, että uusiutuvia energialähteitä hyödyntävät laitokset sisällytetään tukikelpoisten hankkeiden joukkoon Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosiossa, ja suosittaa muuttamaan säännöstä niin, että se koskee sekä suuria hankkeita että pienimuotoisten hankkeiden muodostamia kokonaisuuksia, jotta kaikki teknologiat voivat kilpailla varoista tasapuolisesti. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK katsoo, että asetuksen 3 artiklassa lueteltuja Verkkojen Eurooppa -välineen tavoitteita olisi laajennettava siten, että niissä ei puhuttaisi vain uusiutuvan energian alalla tehtävän rajatylittävän yhteistyön helpottamisesta vaan mainittaisiin erikseen myös uusiutuvien energiamuotojen käyttö. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK panee merkille, että maan osto rajataan asetuksen 15 artiklan c kohdassa avustuskelpoisten kustannusten ulkopuolelle, ja kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä pohtimaan, voisiko tästä olla etua tai haittaa tietyille hankkeille ja teknologioille. Liikenteen ja uusiutuvan energian kaltaisilla aloilla maan osto on merkittävä osa investointeja. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK muistuttaa komissiota siitä, että rajatylittävät yhdysjohdot ovat keskeisiä tekijöitä liitettäessä uusiutuvia energiamuotoja verkkoon. Näin paitsi siksi, että ne mahdollistavat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön siirtämisen pitkiä matkoja ja edistävät siten puhtaampien ja edullisempien sähkönlähteiden käyttöä kaikkialla Euroopassa, myös siksi, että ne tuovat järjestelmään välttämätöntä joustavuutta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kehottaa hyödyntämään täysin energiaverkkojen ja -verkostojen digitalisoinnin ja älyverkkojen luonnin tarjoamat mahdollisuudet uusiutuvien energiamuotojen integrointiin ja suosittaa, että komissio tarkastelee, miten Verkkojen Eurooppa -välineen digitaali- ja energiaosioiden välistä synergiaa voidaan käyttää tässä yhteydessä hyväksi. ETSK panee merkille älyverkkohankkeiden puutteen Verkkojen Eurooppa -ohjelmassa kaudella 2014–2020. Syynä on osittain se, että alemman tason jakeluverkkoon liittyvien hankkeiden rahoituksen tiellä on esteitä toisin kuin suurjänniteverkkohankkeiden kohdalla. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa olisi myös varmistettava, että käytössä on mekanismeja, joilla voidaan todistaa, että liikennesovelluksissa käytetään uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. Esimerkkinä mainittakoon alkuperätakuutodistukset. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK korostaa tarvetta asettaa etusijalle sellaiset suuret EU:n laajuiset hankkeet liikenteen digitalisoimiseksi kuin ERTMS (Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä), SESAR (eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke) ja itseohjautuva ajaminen. Jotta ERTMS saadaan otettua käyttöön ydinverkossa vuoteen 2030 mennessä, tarvitaan 15 miljardin euron investoinnit. Suuret EU:n laajuiset hankkeet rahoitetaan Verkkojen Eurooppa -välineen klustereista saatavilla avustuksilla, yksityisillä varoilla ja yhdistelemällä InvestEU-rahaston osia. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK kehottaa huolehtimaan siitä, että 5G-palvelut kattavat koko TEN-T-verkon. Tämä on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | ETSK peräänkuuluttaa tehokkaita tarkastuksia, nykyaikaisia yöpymismahdollisuuksia ja riittävää määrää asianmukaisesti varustettuja pysäköintipaikkoja. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | ETSK katsoo myös, että olisi pohdittava parempia tapoja tiedottaa Verkkojen Eurooppa -välineen tuloksista. Erilliset viestintämäärärahat voisivat olla hyödyllinen väline tähän tarkoitukseen. Myös parempaan ennakoitavuuteen tulisi kiinnittää huomiota. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | ETSK kehottaa pohtimaan lisätoimia ohjelman koko potentiaalin valjastamiseksi käyttöön, sillä Verkkojen Eurooppa -välineen tuella on ollut ratkaiseva merkitys useimpien hankkeiden käynnistämisessä ja se on osoittautunut keskeiseksi julkisten ja yksityisten investointien vauhdittajaksi. On parannettava ja vahvistettava Verkkojen Eurooppa -välineen ja muiden ohjelmien (kuten Euroopan horisontin, InvestEU:n ja koheesiorahaston) keskinäistä täydentävyyttä päällekkäisyyksien välttämiseksi ja talousarviovarojen käytön optimoimiseksi. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | ETSK katsoo, että koheesiomäärärahat ovat avainasemassa pyrittäessä saattamaan ydinverkkojen osat valmiiksi koheesiorahastosta tuettavissa jäsenvaltioissa, ja suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot säilyttävät seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä koheesiorahasto-osuuden, jota hallinnoidaan suoraan Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa. Verkkojen Eurooppa -välineen liikennealan painopisteisiin on saatava tukea Euroopan aluekehitysrahastosta. Varojen tulee joka tapauksessa jäädä tukikelpoiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | ETSK esittää arviointimenetelmien mukauttamista, sillä myönnettyjen varojen ja tuettujen hankkeiden määrä ei yksistään takaa Verkkojen Eurooppa -välineen tuloksekkuutta.
  ETSK ehdottaa välineen arviointimenetelmiin parannuksia. Loppuun saatetuista tai pitkälle edenneistä hankkeista olisi tehtävä todellinen määrällinen tai laadullinen arviointi kauden 2014–2020 lopussa. Komitea kehottaa tarkastelemaan muun muassa TEN-T-verkon kehittämisen edistymistä ja matkustaja- ja rahtiliikennevirtojen muutoksia sekä tekemään TEN-T-hankkeista sosioekonomisen kustannus-hyötyanalyysin, jossa otetaan huomioon asiaankuuluvat yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. |
| --- | --- |

1.25

ETSK ehdottaa välineen arviointimenetelmiin parannuksia. Loppuun saatetuista tai pitkälle edenneistä hankkeista olisi tehtävä todellinen määrällinen tai laadullinen arviointi kauden 2014–2020 lopussa. Komitea kehottaa tarkastelemaan muun muassa TEN-T-verkon kehittämisen edistymistä ja matkustaja- ja rahtiliikennevirtojen muutoksia sekä tekemään TEN-T-hankkeista sosioekonomisen kustannus-hyötyanalyysin, jossa otetaan huomioon asiaankuuluvat yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset.

| 1.26 | ETSK kehottaa sopimaan erityisistä toimenpiteistä yleisten ilmastonsuojelutavoitteiden hyväksi. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | ETSK kehottaa ottamaan suurkaupungit huomioon keskeisissä infrastruktuurihankkeissa riippumatta siitä, voivatko ne saada koheesiorahastosta tukea vai eivät. |
| --- | --- |

1.27

| 1.28 | ETSK suosittaa konkreettisia toimia nykyisen infrastruktuurin jälkiasennustöiden, parantamisen tai polttoainelähteiden vaihtamisen houkuttavuuden varmistamiseksi, sillä olemassa oleva infrastruktuuri on edelleen nykyisen verkon ja käytettävissä olevan kapasiteetin selkäranka. |
| --- | --- |

1.28

| 1.29 | ETSK kannattaa sekä siviili- että puolustustarkoituksiin soveltuvan kaksikäyttöinfrastruktuurin kehittämistä niin fyysisten kuin teknologisten perusrakenteiden (kuten ERTMS:n ja SESAR:n) osalta Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa ja suosittaa avointa ja ennakoivaa lähestymistapaa kansainvälisen tason uudessa geopoliittisessa tilanteessa (esim. Kolmen meren aloite). |
| --- | --- |

1.29

| 1.30 | ETSK suosittelee, että Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa etusijalle asetetaan TEN-T-verkon rajatylittäviin infrastruktuureihin tehtävät investoinnit, jotta voidaan yhtenäistää kapasiteettia ja välttää ongelmakohtia kaikissa liikennemuodoissa ja näin luoda täysin yhdennetty liikenneverkko. |
| --- | --- |

1.30

2.   Komission ehdotuksen esittely

| 2.1 | Ehdotuksen tavoitteena on luoda oikeusperusta Verkkojen Eurooppa -välineelle vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi, ja se koskee 27 jäsenvaltion unionia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komission 2. toukokuuta 2018 esittämässä ehdotuksessa (1) vuoden 2020 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä Verkkojen Eurooppa -välineeseen ehdotetaan 42 265 miljoonan euron määrärahoja, jotka jakautuvat seuraavasti:







  Verkkojen Eurooppa -väline 2021–2027 | Määrät euroina ja käypinä hintoina |
| --- | --- | --- |
| Liikenne,
  johon sisältyvät | 30 615 493 000 |
| — | yleiset määrärahat |

2.2

Verkkojen Eurooppa -väline 2021–2027

Määrät euroina ja käypinä hintoina

Liikenne,

johon sisältyvät

30 615 493 000

—

yleiset määrärahat

| — | koheesiorahaston rahoitusosuus |
| --- | --- |

—

koheesiorahaston rahoitusosuus

| — | sotilaallisen liikkuvuuden tuki |
| --- | --- |

—

sotilaallisen liikkuvuuden tuki

12 830 000 000

11 285 493 000

6 500 000 000

Energia

8 650 000 000

Digitaaliala

3 000 000 000

YHTEENSÄ

42 265 493 000

| 2.3 | EU:n visiona on päästä kokonaan eroon liikennekuolemista, siirtyä päästöttömään ja paperittomaan liikenteeseen sekä nousta maailmanlaajuiseen johtoasemaan uusiutuvan energian alalla ja toimia edelläkävijänä digitaalitaloudessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Verkkojen Eurooppa -välineen avulla kehitetään Euroopan laajuisia verkkoja (TEN-verkkoja) ja tuetaan siten liikenne-, energia- ja digitaali-infrastruktuuriin tehtäviä investointeja. Lisäksi sillä edistetään rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian tuottamisessa. Euroopan laajuiset verkot ja rajatylittävä yhteistyö ovat ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden toiminnalle ja lisäksi strategisesti merkittäviä energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen ja kestävien liikennemuotojen kehittämisen kannalta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi tavoite ilmastotoimien valtavirtaistamiseksi kaikissa EU:n ohjelmissa: pyrkimyksenä on, että vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Verkkojen Eurooppa -välineeltä odotetaan merkittävää panosta, ja tavoitteena on, että 60 prosenttia sen määrärahoista myötävaikuttaa ilmastotavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Hiilestä irtautumiseen ja digitalisaatioon liittyvät tulevat tarpeet edellyttävät liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen jatkuvaa lähentymistä. Kaikkien kolmen alan väliset synergiavaikutukset olisi näin ollen hyödynnettävä kokonaan, jotta EU:n tuen tuloksellisuus ja tehokkuus voitaisiin maksimoida. Edotettujen toimien synergiaulottuvuutta arvioidaan myöntämisperusteiden pohjalta monialaisten ehdotusten edistämiseksi ja priorisoimiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Verkkojen Eurooppa -välineellä pyritään edistämään TEN-T-verkon molempien tasojen valmiiksi saamista (ydinverkko vuoteen 2030 mennessä ja laajempi taso vuoteen 2050 mennessä). TEN-T-ydinverkon valmiiksi saattaminen luo arvioiden mukaan 7,5 miljoonaa työvuotta vuosina 2017–2030 ja saa aikaan BKT:n 1,6 prosentin lisäkasvun vuonna 2030. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineestä on aivan ensimmäistä kertaa määrä myöntää unionin rahoitusta siviili- ja sotilastarkoituksiin toteutettaville liikennealan kaksikäyttöhankkeille. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Energia-alalla painopisteenä on Euroopan laajuisten energiaverkkojen valmiiksi saattaminen kehittämällä sellaisia yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään energian sisämarkkinoiden yhdentymistä sekä verkkojen yhteentoimivuutta yli rajojen ja eri alojen välillä; kestävä kehitys, johon pyritään mahdollistamalla hiilestä irtautuminen huolehtimalla erityisesti uusiutuvien energialähteiden integroinnista verkkoon; energian toimitusvarmuuden takaaminen muun muassa infrastruktuurin älyllistämisen ja digitalisoinnin keinoin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Digitaalialalla Verkkojen Eurooppa -väline auttaa kaikkia kansalaisia, yrityksiä ja julkishallintotahoja saamaan mahdollisimman paljon hyötyä digitaalisista sisämarkkinoista. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Liikenne-, energia- ja digitaali-infrastruktuureihin myönnetään eriasteista tukea useista EU:n rahoitusohjelmista ja -välineistä. Näihin kuluvat muun muassa Verkkojen Eurooppa, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) sekä koheesiorahasto, Euroopan horisontti, InvestEU ja Life. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Verkkojen Eurooppa -ohjelman toimilla olisi puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin tai epäoptimaalisiin investointitilanteisiin oikeasuhteisesti ja välttäen yksityisen rahoituksen syrjäyttämistä tai päällekkäisyyttä sen kanssa. Lisäksi niillä olisi oltava selkeää eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Euroopan komissio hyväksyi 13. helmikuuta 2018 välineen jälkiarviointien tulokset (2). Arvioinnit tehtiin seuraavien viiden kriteerin perusteella: tuloksellisuus, tehokkuus, merkityksellisyys, johdonmukaisuus ja EU:n tasolla saatava lisäarvo. Seuraavassa muutamia otteita arvioista:






  — | Verkkojen Eurooppa -väline on tehokas ja kohdennettu väline TEN-verkkoihin ja liikenne-, energia- ja digitaalialoihin tehtäviä investointeja varten. Välineestä on vuodesta 2014 lähtien investoitu 25 miljardia euroa, mikä on johtanut noin 50 miljardin euron infrastruktuuri-investointeihin EU:ssa. |
| --- | --- | --- |

2.13

—

Verkkojen Eurooppa -väline on tehokas ja kohdennettu väline TEN-verkkoihin ja liikenne-, energia- ja digitaalialoihin tehtäviä investointeja varten. Välineestä on vuodesta 2014 lähtien investoitu 25 miljardia euroa, mikä on johtanut noin 50 miljardin euron infrastruktuuri-investointeihin EU:ssa.

| — | Verkkojen Eurooppa -väline tuo merkittävää EU:n tason lisäarvoa kaikille jäsenvaltioille, sillä sen avulla tuetaan yhteyksiä lisääviä hankkeita, joilla on rajatylittävä ulottuvuus. |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -väline tuo merkittävää EU:n tason lisäarvoa kaikille jäsenvaltioille, sillä sen avulla tuetaan yhteyksiä lisääviä hankkeita, joilla on rajatylittävä ulottuvuus.

| — | Koheesiomäärärahoista käytettiin ensimmäisen kerran tietty osuus (11,3 miljardia euroa – liikenne) Verkkojen Eurooppa -välineen suoran hallinnoinnin puitteissa. |
| --- | --- |

—

Koheesiomäärärahoista käytettiin ensimmäisen kerran tietty osuus (11,3 miljardia euroa – liikenne) Verkkojen Eurooppa -välineen suoran hallinnoinnin puitteissa.

| — | Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä on jatkettu innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä ja kehittämistä. Niiden käyttöönotto on kuitenkin ollut vähäistä ESIR-rahaston (Euroopan strategisten investointien rahasto) tarjoamien uusien mahdollisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä on jatkettu innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä ja kehittämistä. Niiden käyttöönotto on kuitenkin ollut vähäistä ESIR-rahaston (Euroopan strategisten investointien rahasto) tarjoamien uusien mahdollisuuksien vuoksi.

| — | Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä on myös testattu monialaisia synergioita, mutta ne ovat jääneet vähäisiksi nykyisen lainsäädäntö- tai talousarviokehyksen rajoitusten vuoksi. Alakohtaisia poliittisia suuntaviivoja ja Verkkojen Eurooppa -välinettä olisi joustavoitettava, jotta voidaan edistää synergiavaikutuksia ja reagoida nopeammin uuden teknologian kehitykseen ja uusiin painopisteisiin, kuten digitalisaatioon, samalla kun vauhditetaan hiilestä irtautumista ja ratkaistaan kyberturvallisuuden kaltaisia yhteisiä yhteiskunnallisia haasteita. |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä on myös testattu monialaisia synergioita, mutta ne ovat jääneet vähäisiksi nykyisen lainsäädäntö- tai talousarviokehyksen rajoitusten vuoksi. Alakohtaisia poliittisia suuntaviivoja ja Verkkojen Eurooppa -välinettä olisi joustavoitettava, jotta voidaan edistää synergiavaikutuksia ja reagoida nopeammin uuden teknologian kehitykseen ja uusiin painopisteisiin, kuten digitalisaatioon, samalla kun vauhditetaan hiilestä irtautumista ja ratkaistaan kyberturvallisuuden kaltaisia yhteisiä yhteiskunnallisia haasteita.

| 2.14 | Komissio ehdottaa, että se ja sen innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) jatkavat uuden Verkkojen Eurooppa -ohjelman toteutuksessa suoraa hallinnointia ohjelman kaikilla kolmella alalla. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Ehdotettu talousarvio kattaa kaikki ohjelman täytäntöönpanosta aiheutuvat tarpeelliset toimintamenot sekä henkilöstökustannukset ja muut ohjelman hallinnointiin liittyvät hallintomenot. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Vuosien 2014–2020 Verkkojen Eurooppa -välineeseen verrattuna nyt otetaan käyttöön yksinkertaisempi mutta luotettavampi tuloskehys, jonka avulla seurataan, miten tavoitteet saavutetaan ja miten välineellä edistetään EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Täytäntöönpanon ja edistymisen seurantaan käytettävät indikaattorit liittyvät erityisesti seuraaviin näkökohtiin:






  — | tehokkaat ja yhteenliitetyt verkot ja infrastruktuuri älykästä, kestävää, osallistavaa, turvallista ja varmaa liikkuvuutta varten sekä TEN-T-verkon sopeuttaminen sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin |
| --- | --- | --- |

2.16

—

tehokkaat ja yhteenliitetyt verkot ja infrastruktuuri älykästä, kestävää, osallistavaa, turvallista ja varmaa liikkuvuutta varten sekä TEN-T-verkon sopeuttaminen sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin

| — | yhteenliitettävyyden ja markkinoiden yhdentymisen edistäminen, energian toimitusvarmuuden ja kestävän kehityksen tukeminen mahdollistamalla hiilestä irtautuminen sekä rajatylittävän yhteistyön edistäminen uusiutuvan energian alalla |
| --- | --- |

—

yhteenliitettävyyden ja markkinoiden yhdentymisen edistäminen, energian toimitusvarmuuden ja kestävän kehityksen tukeminen mahdollistamalla hiilestä irtautuminen sekä rajatylittävän yhteistyön edistäminen uusiutuvan energian alalla

| — | digitaaliyhteyksien infrastruktuurin käyttöönoton edistäminen kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

—

digitaaliyhteyksien infrastruktuurin käyttöönoton edistäminen kaikkialla EU:ssa.

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | ETSK korostaa Verkkojen Eurooppa -välineellä olevan strategista merkitystä, kun ajatellaan sisämarkkinoiden yhdentymistä, älykästä liikkuvuutta ja mahdollisuutta tuoda välineen avulla konkreettista hyötyä kansalaisille, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja yrityksille sekä vaurautta ja lisäarvoa koko EU:lle.
  Vuoden 2017 loppuun mennessä Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiosta oli jo osoitettu 21,3 miljardin euron arvosta avustuksia TEN-T-hankkeille ja saatu näin aikaan yhteensä 41,6 miljardin euron investoinnit. |
| --- | --- |

3.1

Vuoden 2017 loppuun mennessä Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiosta oli jo osoitettu 21,3 miljardin euron arvosta avustuksia TEN-T-hankkeille ja saatu näin aikaan yhteensä 41,6 miljardin euron investoinnit.

| 3.2 | Vuonna 2018 on tarkoitus allekirjoittaa lisää avustussopimuksia, jotka liittyvät rahoituksen yhdistämistä koskevaan ehdotuspyyntöön, jossa Verkkojen Eurooppa -välineen avustuksia yhdistetään yksityiseen, muun muassa ESIR-rahastosta saatavilla olevaan rahoitukseen. Arvioiden mukaan jokainen TEN-T-ydinverkkoon tehty 1 miljardin euron investointi luo jopa 20 000 työpaikkaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on yleisesti ottaen tyytyväinen kautta 2021–2027 koskevaan Europan komission ehdotukseen asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa Verkkojen Eurooppa -välineen kuuluvan EU:n menestyksekkäimpiin ohjelmiin ja korostaa sen strategista merkitystä, kun on kyse sisämarkkinoiden yhdentymisestä, energiaunionin valmiiksi saattamisesta, älykkäästä liikkuvuudesta ja EU:n mahdollisuuksista tuoda konkreettista hyötyä kansalaisille, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja yrityksille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen rahoituskapasiteettia olisi vahvistettava ja se olisi jaettava tasapuolisemmin seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, jotta väline säilyy erittäin uskottavana ja houkuttelevana sijoittajien näkökulmasta. Riittämätön budjetti vaarantaisi Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen loppuun saattamisen, mikä käytännössä vähentäisi julkisista varoista jo tehtyjen investointien arvoa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK korostaa, että on vauhditettava investointeja digitaalisiin, innovatiivisiin ja kestäväpohjaisiin liikennehankkeisiin, jotta päästään etenemään kohti ympäristöystävällisempää, aidosti yhdennettyä, modernia, kaikkien ulottuvilla olevaa, turvallisempaa ja tehokasta liikennejärjestelmää. Sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:n tasolla on vahvistettava lisäämällä unioni- ja aluetason lisäarvoa tuottaviin hankkeisiin suunnattuja investointeja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että synergia Verkkojen Eurooppa -välineen kattamien kolmen alan välillä on nykyään vähäistä, mikä johtuu talousarviokehyksen joustamattomuudesta hankkeiden ja kustannusten tukikelpoisuuden suhteen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti toteutusvalmiiden ja laadukkaiden hankkeiden tukikelpoisuuden edistämiseksi annettavaan tekniseen tukeen ja kannattaa tällaisen avuntarjonnan jatkamista ja arviointikriteereiden päivittämistä, jotta hankkeiden tuottaman lisäarvon määrittäminen on helpompaa. Hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseksi tulee ryhtyä lisätoimiin, eikä tämän pitäisi koskea vain pieniä avustuksia. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK korostaa, että sekä komission että jäsenvaltioiden on jatkossakin sitouduttava Verkkojen Eurooppa -välineen keskeisiin poliittisiin tavoitteisiin, joita ovat TEN-T-ydinverkon valmiiksi saattaminen vuoteen 2030 mennessä ja siirtyminen puhtaaseen, kilpailukykyiseen, innovatiiviseen ja verkotettuun liikkuvuuteen, mukaan lukien vaihtoehtoisten polttoaineiden latausinfrastruktuurin perusverkoston luominen EU:hun vuoteen 2025 mennessä. Multimodaaliset ja rajatylittävät yhteydet ovat tässä yhteydessä erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Verkkojen Eurooppa -väline on suunnattava sellaisiin energiahankkeisiin, joilla voidaan lisätä EU:n energiaomavaraisuutta ja -turvallisuutta. Välineen tuella on luotava myös uusia sähkönvarastointimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että rajatylittävät yhdysjohdot ovat keskeisiä tekijöitä liitettäessä uusiutuvia energiamuotoja verkkoon. Näin paitsi siksi, että ne mahdollistavat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön siirtämisen pitkiä matkoja, myös siksi, että ne tuovat järjestelmään välttämätöntä joustavuutta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Eurooppalaisten koordinaattoreiden roolia on vahvistettava, jotta loppuun saatetut tai pitkälle edenneet hankkeet, todelliset saavutukset ja jäljelle jääneet ongelmakohdat saadaan arvioitua perusteellisesti. Komission on huolehdittava siitä, että hankepyynnöt priorisoidaan tehtyjen arvioiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK katsoo, että liikennealalla olisi hyödynnettävä täysin digitaali- ja innovatiivisen teknologian tarjoamat mahdollisuudet, ja toteaa uuden innovatiivisen liikenneinfrastruktuurin olevan houkuttelevampi erityisesti yksityisen sektorin investointikohteena. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK pitää liikenteeseen ja etenkin Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon tehtäviä investointeja ratkaisen tärkeinä Euroopan talouskasvulle ja työllisyydelle ja kannattaa siksi Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviomäärärahojen lisäämistä vuoden 2020 jälkeiseksi kaudeksi ja avustusten säilyttämistä välineen tärkeimpänä elementtinä. Lukuisat liikenneinfrastruktuuriin liittyvät hankkeet ovat itse asiassa elintärkeitä EU:n kilpailukyvyn kannalta mutta eivät anna sijoitetulle pääomalle riittävää tuottoa houkutellakseen yksityisiä sijoittajia. Tämän vuoksi ne edellyttävätkin EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisilta vahvaa sitoutumista. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Euroopan komission olisi turvattava Verkkojen Eurooppa -välineen rahoituskapasiteetin koskemattomuus eikä tehdä enää määrärahaleikkauksia muiden ohjelmien (ESIR-rahasto, Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma) hyväksi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK korostaa tarvetta asettaa etusijalle sellaiset suuret EU:n laajuiset hankkeet liikenteen digitalisoimiseksi kuin ERTMS, SESAR ja itseohjautuva ajaminen. Näiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää rahoituslähteiden yhdistämistä: tarvitaan Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävää julkista rahoitusta ja InvestEU:n takaamia yksityisiä varoja. Yhtä lailla olennaista olisi se, että 5G-palvelut kattaisivat koko TEN-T-verkon. Vain 8 prosenttia ydinverkkokäytävistä, joita on 51 000 kilometriä, on varustettu ERTMS-järjestelmällä vuosina 1995–2016, joten nykyisellä tahdilla järjestelmän käyttöönotto koko ydinverkossa vie yli 200 vuotta. Hankkeen saattaminen loppuun vuoteen 2030 mennessä edellyttäisi 15 miljardin euron investointeja ja ohjelman huomattavaa vauhdittamista, mutta se mahdollistaisi saumattoman rautatieliikenteen Euroopassa ja lisäisi liikenteen kapasiteettia, turvallisuutta ja ajallista täsmällisyyttä. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Sähköinen liikkuvuus on keskeinen osa-alue siirryttäessä kestäväpohjaiseen liikenteeseen, ja lisäksi se tarjoaa mahdollisuuksia sellaiseen ajoneuvojen ja verkon vuorovaikutukseen, jossa sähköajoneuvojen akkujen varastointikapasiteettia käytetään tuomaan verkkoon joustavuutta. Ajoneuvosta verkkoon -liitäntöjen yhteentoimivuuden olisi kuuluttava keskeisiin painopisteisiin kaikkialla EU:ssa. Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa olisi myös varmistettava, että käytössä on mekanismeja, joilla voidaan todistaa, että liikennesovelluksissa käytetään uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. Esimerkkinä mainittakoon alkuperätakuutodistukset. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Synergiavaikutukset ovat Verkkojen Eurooppa -välineen onnistuneen täytäntöönpanon keskeinen edellytys. Esimerkkejä tällaisesta synergiasta ovat muun muassa uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä toimivat sähköajoneuvojen latauspisteet, aurinkopaneelein varustetut autokatokset ja ajoneuvosta verkkoon -liitäntäteknologian kehittäminen. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Olisi myös harkittava maantieliikenteen sähköistämistä. Kuorma- ja linja-autojen osalta kyseisenä ajanjaksona tarvittaisiin 10 miljardia euroa, jotta voitaisiin sähköistää noin 7 000 km moottoritietä. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EU:n liikenneinfrastruktuurin kehittäminen ja kunnostus on edelleen melko hajanaista ja suuri haaste valmiuksien ja rahoituksen suhteen. Se on strategisesti tärkeää sekä kestävän kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn että sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi unionissa. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Liikenneinfrastruktuurialalla on 11,2 miljoonaa työntekijää. Heidän tarpeensa ja työolosuhteensa on myös otettava yleisesti huomioon Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa. ETSK peräänkuuluttaa tehokkaita tarkastuksia, nykyaikaisia yöpymismahdollisuuksia ja riittävää määrää asianmukaisesti varustettuja pysäköintipaikkoja. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | ETSK panee merkille, että nykymuodossaan komission ehdotus merkitsee heikennystä aiempaan sitoumukseen käyttää valtaosa energia-alan määrärahoista sähköhankkeisiin. Komitea on hyvillään, että komissio odottaa sitoumuksen tulevan täytetyksi nykyisen Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä ohjelmakauden loppuun mennessä. Sitoumuksen täyttäminen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että Verkkojen Eurooppa -väline on samoilla linjoilla EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Säännöstä uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien laitosten sisällyttämisestä tukikelpoisten hankkeiden joukkoon Verkkojen Eurooppa -välineen energiaosiossa tulee muuttaa niin, että se koskee sekä suuria hankkeita että pienimuotoisten hankkeiden muodostamia kokonaisuuksia. Tämä on keskeinen tekijä pyrittäessä lisäämään EU-varojen käyttöä uusiutuvien energialähteiden hyväksi, kuten uudelleenlaaditussa uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä esitetään. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Komitea toteaa, että kiinteinä hintoina esitettynä Verkkojen Eurooppa -välineeseen vuosiksi 2021–2027 varatut määrärahat ja koheesiorahastosta saatava osuus merkitsevät 12–13 prosentin leikkausta. Asiaa on syytä tarkastella uudestaan. Samalla on tärkeää noudattaa Verkkojen Eurooppa -välineen liikennealan painopisteitä. Se Euroopan aluekehitysrahaston osuus, jota edunsaajajäsenvaltio ei ole sitonut kolmen ensimmäisen vuoden aikana, tulee osoittaa samalle maalle näiden painopisteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnissa on keskitytty lähinnä määrällisiin näkökohtiin, vaikka useimmat hankkeet ovat luonteeltaan hyvin konkreettisia. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Loppuun saatetuista tai pitkälle edenneistä hankkeista olisi tehtävä todellinen määrällinen tai laadullinen arviointi kauden 2014–2020 lopussa. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | Ehdotukseen ei sisälly hankkeiden tuloksellisuuden arviointia, mitä Euroopan tilintarkastustuomioistuin kritisoi vuoden 2018 kertomuksessaan. ETSK kehottaakin tarkastelemaan muun muassa TEN-T-verkon kehittämisen edistymistä ja matkustaja- ja rahtiliikennevirtojen muutoksia sekä tekemään TEN-T-hankkeista sosioekonomisen kustannus-hyötyanalyysin, jossa otetaan huomioon asiaankuuluvat yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | ETSK toteaa, että myönnettyjen varojen ja tuettujen hankkeiden määrä ei yksistään takaa Verkkojen Eurooppa -välineen tuloksekkuutta. Arviointimenetelmiä tuleekin mukauttaa. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | ETSK katsoo myös, että olisi pohdittava parempia tapoja tiedottaa Verkkojen Eurooppa -välineen tuloksista. Lisäksi ennakoitavuutta on syytä parantaa. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Euroopan suurkaupungit ovat EU:ssa niitä alueita, missä liikennettä on eniten: lähes kaiken liikenteen lähtöpaikka tai määränpää on suurkaupungissa. ETSK kehottaa ottamaan suurtaajama-alueet huomioon keskeisissä infrastruktuurihankkeissa riippumatta siitä, voivatko ne saada koheesiorahastosta tukea vai eivät. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetään enimmäistä kertaa 6,5 miljardia euroa tukea siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettua liikenneinfrastruktuuria varten sotilaallisen liikkuvuuden parantamiseksi EU:ssa vuoden 2017 marraskuussa annetun yhteisen tiedonannon (3) ja vuoden 2018 maaliskuussa esitetyn toimintasuunnitelman (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | ETSK suhtautuu myönteisesti sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin ja kannattaa puolustusunionia sekä infrastruktuurin parantamista että synergiavaikutusten mahdollistamista ajatellen. Siviili- ja puolustuskäyttöön tarkoitettua liikenneinfrastruktuuria on määrä kehittää TEN-T-verkon varrella sekä alueilla, jotka ovat altteimpia sotilaallisille uhkille. |
| --- | --- |

3.32

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 321 final.

1

(2)  COM(2018) 66 final.

2

(3)  Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Sotilaallisen liikkuvuuden parantaminen Euroopan unionissa, JOIN(2017) 41 final, Bryssel, 10.11.2017.

3

(4)  Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta, JOIN(2018) 5 final, Bryssel, 28.3.2018.

4

---

| 6.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 440/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 440/199

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskevan toimintaohjelman perustamisesta euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä kaudeksi 2021–2027 (Perikles IV -ohjelma)”

(COM(2018) 369 final – 2018/0194(CNS))

(2018/C 440/34)

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 133 ja 304 artikla |
| Vastaava erityisjaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.9.2018 |
| Täysistunnon nro | 537 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 207/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.6.2018

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 133 ja 304 artikla

Vastaava erityisjaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

19.9.2018

Täysistunnon nro

537

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

207/0/1

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 19.–20. syyskuuta 2018 pitämässään 537. täysistunnossa (syyskuun 19. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 207 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 19. syyskuuta 2018.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---