# Eiropas Savienības C 466/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 466 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 28. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 466

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 28. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2018/C 466/01 | Padomes Ieteikums (2018. gada 7. decembris) par pastiprinātu sadarbību, kas vērsta pret vakcīnnovēršamām slimībām | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2018/C 466/01

Padomes Ieteikums (2018. gada 7. decembris) par pastiprinātu sadarbību, kas vērsta pret vakcīnnovēršamām slimībām

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2018/C 466/02 | Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2018. gada 10. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus | 8 |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 466/03 | Euro maiņas kurss | 11 |
| 2018/C 466/04 | Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 12 |
| 2018/C 466/05 | Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 28 dalībvalstīm, ko piemēro no 1.1.2019.(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 ( OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp. )) | 14 |
| 2018/C 466/06 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 15 |
| 2018/C 466/07 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 16 |
| 2018/C 466/08 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 17 |
| 2018/C 466/09 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 18 |
| 2018/C 466/10 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 19 |
| 2018/C 466/11 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 20 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2018/C 466/12 | Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 466/13 | Brīvdienas 2019. gadā | 22 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2018/C 466/02

Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2018. gada 10. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

8

Eiropas Komisija

2018/C 466/03

Euro maiņas kurss

11

2018/C 466/04

Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

12

2018/C 466/05

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 28 dalībvalstīm, ko piemēro no 1.1.2019.(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 ( OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp. ))

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 ( OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp. ))

14

2018/C 466/06

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

15

2018/C 466/07

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

16

2018/C 466/08

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

17

2018/C 466/09

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

18

2018/C 466/10

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

19

2018/C 466/11

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

20

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2018/C 466/12

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  )

1

21

2018/C 466/13

Brīvdienas 2019. gadā

22

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 466/14 | Vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 24 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2018/C 466/14

Vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2018. gada 7. decembris)

par pastiprinātu sadarbību, kas vērsta pret vakcīnnovēršamām slimībām

(2018/C 466/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcībai, kurai jāpapildina dalībvalstu politika, ir jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcībai, kurai jāpapildina dalībvalstu politika, ir jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai.

| (2) | Saskaņā ar LESD 168. panta 6. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt ieteikumus, kuri saistīti ar minētajā pantā izklāstītajiem mērķiem un kuru nolūks ir gan uzlabot sabiedrības veselību – jo īpaši saistībā ar tādu slimību apkarošanu, kas sabiedrības veselību apdraud visvairāk –, gan pārraudzīt nopietnus pārrobežu draudus veselībai, laikus par tiem brīdināt un tos apkarot. Vakcīnnovēršamas slimības tiek uzskatītas par slimībām, kas sabiedrības veselību apdraud visvairāk. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar LESD 168. panta 6. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma var pieņemt ieteikumus, kuri saistīti ar minētajā pantā izklāstītajiem mērķiem un kuru nolūks ir gan uzlabot sabiedrības veselību – jo īpaši saistībā ar tādu slimību apkarošanu, kas sabiedrības veselību apdraud visvairāk –, gan pārraudzīt nopietnus pārrobežu draudus veselībai, laikus par tiem brīdināt un tos apkarot. Vakcīnnovēršamas slimības tiek uzskatītas par slimībām, kas sabiedrības veselību apdraud visvairāk.

| (3) | Vakcinācija ir viens no spēcīgākajiem un izmaksu ziņā lietderīgākajiem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem, kādi 20. gadsimtā izstrādāti, un tā joprojām ir galvenais pārnēsājamo slimību primārās profilakses instruments. |
| --- | --- |

(3)

Vakcinācija ir viens no spēcīgākajiem un izmaksu ziņā lietderīgākajiem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem, kādi 20. gadsimtā izstrādāti, un tā joprojām ir galvenais pārnēsājamo slimību primārās profilakses instruments.

| (4) | Par vakcinācijas programmām atbild dalībvalstis, tomēr vakcīnnovēršamām slimībām piemīt pārrobežu raksturs un nacionālās imunizācijas programmas saskaras ar kopīgām problēmām, tāpēc labums varētu būt no saskaņotākas ES rīcības un pieejām tādu epidēmiju un slimību profilaksē vai izplatības ierobežošanā, kurām ir pārrobežu raksturs. |
| --- | --- |

(4)

Par vakcinācijas programmām atbild dalībvalstis, tomēr vakcīnnovēršamām slimībām piemīt pārrobežu raksturs un nacionālās imunizācijas programmas saskaras ar kopīgām problēmām, tāpēc labums varētu būt no saskaņotākas ES rīcības un pieejām tādu epidēmiju un slimību profilaksē vai izplatības ierobežošanā, kurām ir pārrobežu raksturs.

| (5) | Straujā maldinošas informācijas izplatīšanās, kas notiek ar sociālo mediju un skaļu vakcinācijas pretinieku starpniecību, ir veicinājusi aplamus priekšstatus, kuru iespaidā sabiedrībā galvenā uzmanība vairs netiek pievērsta vakcinācijas individuālajiem un kolektīvajiem ieguvumiem un pārnēsājamo slimību radītajiem riskiem, bet rodas arvien lielāka neuzticēšanās un bailes no nepierādītiem nevēlamiem notikumiem. Jārīkojas, lai pastiprinātu dialogu ar iedzīvotājiem, izprastu viņu patiesās bažas un šaubas par vakcināciju un adekvāti, balstoties uz individuālām vajadzībām, šos jautājumus risinātu. |
| --- | --- |

(5)

Straujā maldinošas informācijas izplatīšanās, kas notiek ar sociālo mediju un skaļu vakcinācijas pretinieku starpniecību, ir veicinājusi aplamus priekšstatus, kuru iespaidā sabiedrībā galvenā uzmanība vairs netiek pievērsta vakcinācijas individuālajiem un kolektīvajiem ieguvumiem un pārnēsājamo slimību radītajiem riskiem, bet rodas arvien lielāka neuzticēšanās un bailes no nepierādītiem nevēlamiem notikumiem. Jārīkojas, lai pastiprinātu dialogu ar iedzīvotājiem, izprastu viņu patiesās bažas un šaubas par vakcināciju un adekvāti, balstoties uz individuālām vajadzībām, šos jautājumus risinātu.

| (6) | Svarīga loma centienos uzlabot vakcinācijas aptveri ir veselības aprūpes darbiniekiem. Lai atbalstītu veselības aprūpes darbinieku pūliņus, viņiem būtu jāpiedāvā iespējas turpināt izglītību un apmācību par vakcināciju saskaņā ar nacionālajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Svarīga loma centienos uzlabot vakcinācijas aptveri ir veselības aprūpes darbiniekiem. Lai atbalstītu veselības aprūpes darbinieku pūliņus, viņiem būtu jāpiedāvā iespējas turpināt izglītību un apmācību par vakcināciju saskaņā ar nacionālajiem ieteikumiem.

| (7) | Lai aizsargātu minētos veselības aprūpes darbiniekus un viņu pacientus, būtu jāpievēršas gadījumiem, kad, ņemot vērā nacionālos ieteikumus, veselības aprūpes darbinieku vakcinācijas aptvere tiek uzskatīta par nepietiekamu. |
| --- | --- |

(7)

Lai aizsargātu minētos veselības aprūpes darbiniekus un viņu pacientus, būtu jāpievēršas gadījumiem, kad, ņemot vērā nacionālos ieteikumus, veselības aprūpes darbinieku vakcinācijas aptvere tiek uzskatīta par nepietiekamu.

| (8) | Tas, ka dalībvalstu vakcinācijas kalendāri atšķiras pēc ieteikumiem, izmantoto vakcīnu veida, ievadīto devu skaita un termiņiem, paaugstina risku, ka iedzīvotāji, sevišķi bērni, pārceļoties no vienas dalībvalsts uz citu, kādu vakcīnu nesaņems. |
| --- | --- |

(8)

Tas, ka dalībvalstu vakcinācijas kalendāri atšķiras pēc ieteikumiem, izmantoto vakcīnu veida, ievadīto devu skaita un termiņiem, paaugstina risku, ka iedzīvotāji, sevišķi bērni, pārceļoties no vienas dalībvalsts uz citu, kādu vakcīnu nesaņems.

| (9) | Lai apmierinātu vajadzību imunizācijas pakalpojumus pietuvināt iedzīvotājiem, ir mērķtiecīgi – jo īpaši, izmantojot kopienā strādājošus pakalpojumu sniedzējus,– jācenšas sasniegt vismazāk aizsargātos sabiedrības locekļus. Eiropas struktūrfondi, konkrēti, Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), dalībvalstīm piedāvā vērā ņemamas iespējas pastiprināt veselības aprūpes darbinieku izglītošanu par vakcinācijas jautājumiem un nostiprināt veselības aprūpes infrastruktūras spējas vakcinācijas jomā. |
| --- | --- |

(9)

Lai apmierinātu vajadzību imunizācijas pakalpojumus pietuvināt iedzīvotājiem, ir mērķtiecīgi – jo īpaši, izmantojot kopienā strādājošus pakalpojumu sniedzējus,– jācenšas sasniegt vismazāk aizsargātos sabiedrības locekļus. Eiropas struktūrfondi, konkrēti, Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), dalībvalstīm piedāvā vērā ņemamas iespējas pastiprināt veselības aprūpes darbinieku izglītošanu par vakcinācijas jautājumiem un nostiprināt veselības aprūpes infrastruktūras spējas vakcinācijas jomā.

| (10) | Demogrāfiskas pārmaiņas, cilvēku mobilitāte, klimata pārmaiņas un sarūkoša imunitāte veicina epidemioloģiskas izmaiņas vakcīnnovēršamo slimību radītajā slogā, un tādēļ vakcinācijas programmās ir jāievēro dzīvescikla pieeja, proti, šīm programmām ir jāaptver ne tikai bērnības gadi. Šīs pieejas mērķis ir nodrošināt pietiekamu aizsardzību visa mūža garumā, tā sekmē veselīgu dzīvesveidu, veselīgas vecumdienas, kā arī veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(10)

Demogrāfiskas pārmaiņas, cilvēku mobilitāte, klimata pārmaiņas un sarūkoša imunitāte veicina epidemioloģiskas izmaiņas vakcīnnovēršamo slimību radītajā slogā, un tādēļ vakcinācijas programmās ir jāievēro dzīvescikla pieeja, proti, šīm programmām ir jāaptver ne tikai bērnības gadi. Šīs pieejas mērķis ir nodrošināt pietiekamu aizsardzību visa mūža garumā, tā sekmē veselīgu dzīvesveidu, veselīgas vecumdienas, kā arī veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju.

| (11) | Nacionālo vakcinācijas programmu izpildi un īstenošanu tieši ietekmē gadījumi, kad pietrūkst vakcīnu; dalībvalstis saskaras ar dažādiem vakcīnu piegādes traucējumiem, Eiropas Savienībā joprojām ir ierobežota ražošanas jauda un joprojām ir sarežģīti ar vakcīnām apmainīties pāri robežām, turklāt nenoteiktību pieprasījuma jomā vairo tas, ka netiek īstenota koordinēta prognozējoša plānošana. Skatoties šādā kontekstā, Eiropas Savienība un tās iedzīvotāji pārnēsājamo slimību uzliesmojumu gadījumā joprojām nav pietiekami aizsargāti. |
| --- | --- |

(11)

Nacionālo vakcinācijas programmu izpildi un īstenošanu tieši ietekmē gadījumi, kad pietrūkst vakcīnu; dalībvalstis saskaras ar dažādiem vakcīnu piegādes traucējumiem, Eiropas Savienībā joprojām ir ierobežota ražošanas jauda un joprojām ir sarežģīti ar vakcīnām apmainīties pāri robežām, turklāt nenoteiktību pieprasījuma jomā vairo tas, ka netiek īstenota koordinēta prognozējoša plānošana. Skatoties šādā kontekstā, Eiropas Savienība un tās iedzīvotāji pārnēsājamo slimību uzliesmojumu gadījumā joprojām nav pietiekami aizsargāti.

| (12) | Lai strauji virzītu jaunu vakcīnu pētniecību un izstrādi un pilnveidotu vai pielāgotu jau esošās vakcīnas, ir vajadzīgas inovatīvas partnerības un platformas, augsta līmeņa speciālās zināšanas un ciešāka sasaiste starp disciplīnām un nozarēm, kā arī ieguldījumi tādos sociālo zinātņu un uzvedības zinātņu pētījumos, kuri ļautu labāk izprast to, kādi kontekstuālie noteicošie faktori pamato nevēlēšanos vakcinēties. |
| --- | --- |

(12)

Lai strauji virzītu jaunu vakcīnu pētniecību un izstrādi un pilnveidotu vai pielāgotu jau esošās vakcīnas, ir vajadzīgas inovatīvas partnerības un platformas, augsta līmeņa speciālās zināšanas un ciešāka sasaiste starp disciplīnām un nozarēm, kā arī ieguldījumi tādos sociālo zinātņu un uzvedības zinātņu pētījumos, kuri ļautu labāk izprast to, kādi kontekstuālie noteicošie faktori pamato nevēlēšanos vakcinēties.

| (13) | Padomes secinājumos par vakcināciju kā efektīvu līdzekli sabiedrības veselības jomā (1) jau tika apzināti daži no šiem svarīgajiem uzdevumiem un turpmākajiem pasākumiem un dalībvalstis un Komisija tika aicinātas izstrādāt kopīgas darbības, kuru mērķis būtu dalīties paraugpraksē par vakcinācijas politiku. |
| --- | --- |

(13)

Padomes secinājumos par vakcināciju kā efektīvu līdzekli sabiedrības veselības jomā (1) jau tika apzināti daži no šiem svarīgajiem uzdevumiem un turpmākajiem pasākumiem un dalībvalstis un Komisija tika aicinātas izstrādāt kopīgas darbības, kuru mērķis būtu dalīties paraugpraksē par vakcinācijas politiku.

| (14) | Padomes secinājumos par bērnu imunizāciju (2) konkrēti ir pausts aicinājums pilnveidot imunizācijas reģistrus un informācijas sistēmas, lai uzlabotu vakcinācijas programmu pārraudzību un atvieglotu informācijas apmaiņu starp vakcinācijas pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(14)

Padomes secinājumos par bērnu imunizāciju (2) konkrēti ir pausts aicinājums pilnveidot imunizācijas reģistrus un informācijas sistēmas, lai uzlabotu vakcinācijas programmu pārraudzību un atvieglotu informācijas apmaiņu starp vakcinācijas pakalpojumu sniedzējiem.

| (15) | Komisijas paziņojumā par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu (3) un paziņojumā par e-veselības rīcības plānu 2012.–2020. gadam (4) ir atgādināts par digitālās veselības programmas nozīmi un par to, ka prioritāte jāpiešķir e-veselības un lielo datu risinājumu izstrādei. Lai nodrošinātu modernus un ilgtspējīgus veselības aprūpes modeļus, kā arī lai nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas iedzīvotājiem un veselības aprūpes darbiniekiem, šīs iniciatīvas tiek pastiprinātas ar Komisijas paziņojumu par to, kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi (5). |
| --- | --- |

(15)

Komisijas paziņojumā par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu (3) un paziņojumā par e-veselības rīcības plānu 2012.–2020. gadam (4) ir atgādināts par digitālās veselības programmas nozīmi un par to, ka prioritāte jāpiešķir e-veselības un lielo datu risinājumu izstrādei. Lai nodrošinātu modernus un ilgtspējīgus veselības aprūpes modeļus, kā arī lai nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas iedzīvotājiem un veselības aprūpes darbiniekiem, šīs iniciatīvas tiek pastiprinātas ar Komisijas paziņojumu par to, kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi (5).

| (16) | Direktīvā 2000/54/EK (6) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā, ir noteiktas minimālās prasības darba ņēmēju aizsardzības nodrošināšanai, tostarp prasība iepriekš neimunizētiem cilvēkiem piedāvāt vakcinēšanos, un Padomes Direktīvā 2010/32/ES (7), ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, ir paredzēts – ja riska novērtējums liecina par darba ņēmēju drošības un veselības apdraudējumu, ko izraisa saskarsme ar tādiem bioloģiskajiem aģentiem, pret kuriem ir efektīvas vakcīnas, darba ņēmējiem būtu jāpiedāvā vakcinēties. |
| --- | --- |

(16)

Direktīvā 2000/54/EK (6) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā, ir noteiktas minimālās prasības darba ņēmēju aizsardzības nodrošināšanai, tostarp prasība iepriekš neimunizētiem cilvēkiem piedāvāt vakcinēšanos, un Padomes Direktīvā 2010/32/ES (7), ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, ir paredzēts – ja riska novērtējums liecina par darba ņēmēju drošības un veselības apdraudējumu, ko izraisa saskarsme ar tādiem bioloģiskajiem aģentiem, pret kuriem ir efektīvas vakcīnas, darba ņēmējiem būtu jāpiedāvā vakcinēties.

| (17) | Lēmums 1082/2013/ES (8) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir pamats, uz kura iedibināt brīvprātīgu mehānismu tādu medicīnisko pretlīdzekļu iepriekšējai iegādei, kas paredzēti nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

(17)

Lēmums 1082/2013/ES (8) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir pamats, uz kura iedibināt brīvprātīgu mehānismu tādu medicīnisko pretlīdzekļu iepriekšējai iegādei, kas paredzēti nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

| (18) | Padomes secinājumos par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem (9) ir apstiprināti principi un galvenās vērtības – universālums, piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, taisnīgums un solidaritāte –, kuriem ir izšķirīgi svarīga nozīme centienos saskaņā ar nacionālām un reģionālām imunizācijas programmām nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi vakcinācijas pakalpojumiem neatkarīgi no vecuma, sociālā stāvokļa vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas. |
| --- | --- |

(18)

Padomes secinājumos par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem (9) ir apstiprināti principi un galvenās vērtības – universālums, piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, taisnīgums un solidaritāte –, kuriem ir izšķirīgi svarīga nozīme centienos saskaņā ar nacionālām un reģionālām imunizācijas programmām nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi vakcinācijas pakalpojumiem neatkarīgi no vecuma, sociālā stāvokļa vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas.

| (19) | Regula (EK) Nr. 851/2004 (10) pilnvaro Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) atbalstīt infekcijas slimību profilaksi un kontroli un veicināt apmaiņu ar paraugpraksi un pieredzi attiecībā uz vakcinācijas programmām. Turklāt ECDC koordinē datu – tostarp datu par vakcinācijas stratēģijām – vākšanu, pārbaudi, analīzi un izplatīšanu ES līmenī. |
| --- | --- |

(19)

Regula (EK) Nr. 851/2004 (10) pilnvaro Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) atbalstīt infekcijas slimību profilaksi un kontroli un veicināt apmaiņu ar paraugpraksi un pieredzi attiecībā uz vakcinācijas programmām. Turklāt ECDC koordinē datu – tostarp datu par vakcinācijas stratēģijām – vākšanu, pārbaudi, analīzi un izplatīšanu ES līmenī.

| (20) | Direktīva 2001/83/EK (11) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, un Regula (EK) Nr. 726/2004 (12), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, pilnvaro regulatīvās iestādes veicināt un aizsargāt sabiedrības veselību, atļaujot izmantot drošas un iedarbīgas vakcīnas un pēc tirdzniecības atļaujas piešķiršanas pastāvīgi vērtējot to ieguvumu un riska profilu. |
| --- | --- |

(20)

Direktīva 2001/83/EK (11) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, un Regula (EK) Nr. 726/2004 (12), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, pilnvaro regulatīvās iestādes veicināt un aizsargāt sabiedrības veselību, atļaujot izmantot drošas un iedarbīgas vakcīnas un pēc tirdzniecības atļaujas piešķiršanas pastāvīgi vērtējot to ieguvumu un riska profilu.

| (21) | Komisijas “Viena veselība” rīcības plāns (13) atbalsta ES dalībvalstis pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanā un aicina racionalizēt procedūras, saskaņā ar kurām tiek piešķirtas atļaujas jauniem antibakteriālajiem līdzekļiem, kā arī pastiprināti pētīt un izstrādāt jaunas vakcīnas pret patogēniem, kas saistīti ar rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(21)

Komisijas “Viena veselība” rīcības plāns (13) atbalsta ES dalībvalstis pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanā un aicina racionalizēt procedūras, saskaņā ar kurām tiek piešķirtas atļaujas jauniem antibakteriālajiem līdzekļiem, kā arī pastiprināti pētīt un izstrādāt jaunas vakcīnas pret patogēniem, kas saistīti ar rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem.

| (22) | Eiropas Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa rezolūcijā par vilcināšanos vakcinēties un par vakcinācijas līmeņa pazemināšanos Eiropā (14) dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt pietiekamu vakcināciju veselības aprūpes darbiniekiem, efektīvi vērsties pret maldinošu informāciju un īstenot pasākumus, kuru mērķis būtu uzlabot piekļuvi zālēm. Šajā rezolūcijā arī pausts aicinājums Komisijai veicināt saskaņotāku vakcinācijas kalendāru visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa rezolūcijā par vilcināšanos vakcinēties un par vakcinācijas līmeņa pazemināšanos Eiropā (14) dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt pietiekamu vakcināciju veselības aprūpes darbiniekiem, efektīvi vērsties pret maldinošu informāciju un īstenot pasākumus, kuru mērķis būtu uzlabot piekļuvi zālēm. Šajā rezolūcijā arī pausts aicinājums Komisijai veicināt saskaņotāku vakcinācijas kalendāru visā Eiropas Savienībā.

| (23) | Ar rīcības plānu viltus ziņu un tiešsaistes dezinformācijas apkarošanai Komisija ir iecerējusi veicināt to, ka tiek izstrādāta ES līmeņa stratēģija cīņai pret dezinformācijas izplatīšanu, un Komisijas paziņojumā par vēršanos pret dezinformāciju (15) uzmanība ir pievērsta tiešsaistes platformu problēmām, kas saistītas ar dezinformācijas izplatīšanu. |
| --- | --- |

(23)

Ar rīcības plānu viltus ziņu un tiešsaistes dezinformācijas apkarošanai Komisija ir iecerējusi veicināt to, ka tiek izstrādāta ES līmeņa stratēģija cīņai pret dezinformācijas izplatīšanu, un Komisijas paziņojumā par vēršanos pret dezinformāciju (15) uzmanība ir pievērsta tiešsaistes platformu problēmām, kas saistītas ar dezinformācijas izplatīšanu.

| (24) | Jau kopš Vakcinācijas alianses (GAVI) izveides 2000. gadā Komisija ar tās starpniecību ir atbalstījusi centienus 77 nabadzīgākajās valstīs uzlabot modernu un esenciālu vakcīnu pieejamību. Līdz 2015. gadam tika piešķirti 83 miljoni EUR, kas palīdzēja 2011.–2015. gadā pilnīgi imunizēt 277 miljonus bērnu, un 2016.–2020. gadam ir apsolīts piešķirt vēl 200 miljonus EUR, plānojot šajā laikposmā imunizēt vēl 300 miljonus bērnu. |
| --- | --- |

(24)

Jau kopš Vakcinācijas alianses (GAVI) izveides 2000. gadā Komisija ar tās starpniecību ir atbalstījusi centienus 77 nabadzīgākajās valstīs uzlabot modernu un esenciālu vakcīnu pieejamību. Līdz 2015. gadam tika piešķirti 83 miljoni EUR, kas palīdzēja 2011.–2015. gadā pilnīgi imunizēt 277 miljonus bērnu, un 2016.–2020. gadam ir apsolīts piešķirt vēl 200 miljonus EUR, plānojot šajā laikposmā imunizēt vēl 300 miljonus bērnu.

| (25) | 2012. gada Pasaules Veselības asamblejā veselības ministri apstiprināja Globālo vakcinācijas rīcības plānu, lai nodrošinātu, ka līdz 2020. gadam nevienam neiet secen nepieciešamā imunizācija. 2014. gadā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionālā komiteja pieņēma Eiropas Vakcinācijas rīcības plānu 2015.–2020. gadam. |
| --- | --- |

(25)

2012. gada Pasaules Veselības asamblejā veselības ministri apstiprināja Globālo vakcinācijas rīcības plānu, lai nodrošinātu, ka līdz 2020. gadam nevienam neiet secen nepieciešamā imunizācija. 2014. gadā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionālā komiteja pieņēma Eiropas Vakcinācijas rīcības plānu 2015.–2020. gadam.

| (26) | Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam (16) trešais mērķis ir “nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību jebkura vecuma cilvēkiem”, un tajā uzsvērta vakcīnu nozīme cilvēku aizsargāšanā pret slimībām. Turklāt ar Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (17) ES un tās dalībvalstis no jauna apstiprina apņemšanos aizsargāt ikviena cilvēka tiesības uz visaugstāko sasniedzamo fiziskās un garīgās veselības līmeni, tostarp, palīdzot nodrošināt, ka ikvienam ir pieejamas esenciālās zāles un vakcīnas par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

(26)

Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam (16) trešais mērķis ir “nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību jebkura vecuma cilvēkiem”, un tajā uzsvērta vakcīnu nozīme cilvēku aizsargāšanā pret slimībām. Turklāt ar Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (17) ES un tās dalībvalstis no jauna apstiprina apņemšanos aizsargāt ikviena cilvēka tiesības uz visaugstāko sasniedzamo fiziskās un garīgās veselības līmeni, tostarp, palīdzot nodrošināt, ka ikvienam ir pieejamas esenciālās zāles un vakcīnas par pieņemamu cenu.

| (27) | Vienotajā rīcībā vakcinācijas jomā, ko līdzfinansē no trešās Savienības rīcības programmas veselības jomā (18) un kas sākās 2018. gadā, ir paredzēts galveno uzmanību pievērst apmaiņai ar paraugpraksi šādos jautājumos: nacionālā vakcinācijas politika un elektronisko imunizācijas informācijas sistēmu tehnisko prasību apzināšana, vakcīnu prognozēšana, vakcīnu pētniecības un izstrādes prioritizēšana un vakcīnneizlēmības pētniecība. |
| --- | --- |

(27)

Vienotajā rīcībā vakcinācijas jomā, ko līdzfinansē no trešās Savienības rīcības programmas veselības jomā (18) un kas sākās 2018. gadā, ir paredzēts galveno uzmanību pievērst apmaiņai ar paraugpraksi šādos jautājumos: nacionālā vakcinācijas politika un elektronisko imunizācijas informācijas sistēmu tehnisko prasību apzināšana, vakcīnu prognozēšana, vakcīnu pētniecības un izstrādes prioritizēšana un vakcīnneizlēmības pētniecība.

| (28) | Ar šajā ieteikumā ierosinātajām darbībām ir iecerēts palielināt sabiedrības veselības drošību, mazināt nevienlīdzību dalībvalstu starpā un palielināt vakcīnu piegādes drošību iekšējā tirgū. Šīs darbības papildina un pastiprina nacionālo politiku un darbības visās dalībvalstīs, un vienlaikus tajās ir ņemtas vērā dalībvalstu dažādās izejpozīcijas tādās jomās kā imunizācijas politika, institucionālā struktūra, reģionālās atšķirības un veselības aprūpes jomas spējas. |
| --- | --- |

(28)

Ar šajā ieteikumā ierosinātajām darbībām ir iecerēts palielināt sabiedrības veselības drošību, mazināt nevienlīdzību dalībvalstu starpā un palielināt vakcīnu piegādes drošību iekšējā tirgū. Šīs darbības papildina un pastiprina nacionālo politiku un darbības visās dalībvalstīs, un vienlaikus tajās ir ņemtas vērā dalībvalstu dažādās izejpozīcijas tādās jomās kā imunizācijas politika, institucionālā struktūra, reģionālās atšķirības un veselības aprūpes jomas spējas.

| (29) | Šis ieteikums saskan ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, |
| --- | --- |

(29)

Šis ieteikums saskan ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem,

AR ŠO DALĪBVALSTĪM IESAKA:

| 1. | Izstrādāt un ieviest nacionāla un/vai reģionāla līmeņa vakcinācijas plānus – kā attiecīgā gadījumā vajadzīgs –, kuru nolūks būtu palielināt vakcinācijas aptveri tā, lai līdz 2020. gadam sasniegtu PVO Eiropas vakcinācijas rīcības plāna mērķus un uzdevumus. Šajos plānos varētu iekļaut, piemēram, noteikumus, kas attiektos uz ilgtspējīgu finansējumu un apgādi ar vakcīnām, dzīvescikla pieeju vakcinācijā, spēju reaģēt ārkārtas situācijās un uz komunikācijas un popularizēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lai Eiropas Savienībā izskaustu masalas, tiekties līdz 2020. gadam panākt, ka vakcinācijas aptvere sasniedz 95 % – jo īpaši attiecībā uz masalām – un ar divām vakcīnas devām tiek vakcinēta attiecīgā bērnu mērķgrupa, un strādāt pie tā, lai visās citās vecuma grupās tiktu likvidēta imunizācijas aptverstarpība. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ieviest regulāras vakcinācijas statusa pārbaudes un regulāras vakcinēšanās iespējas dažādos mūža posmos, šādā nolūkā izmantojot regulāros apmeklējumus primārajā aprūpes sistēmā un papildu pasākumus, ko veiktu, piemēram, pirms skolas gaitu sākuma, darba vietā vai aprūpes iestādēs – atbilstoši valsts spējām. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ar šādiem paņēmieniem atvieglot nacionālu un/vai reģionālu vakcinācijas pakalpojumu pieejamību:






  a) | vienkāršot un paplašināt iespējas piedāvāt vakcinēšanos, izmantojot kopienā strādājošus aprūpes sniedzējus; un |
| --- | --- | --- |

4.

a)

vienkāršot un paplašināt iespējas piedāvāt vakcinēšanos, izmantojot kopienā strādājošus aprūpes sniedzējus; un

| b) | nodrošināt vismazāk aizsargāto grupu, tostarp sociāli atstumto grupu, mērķtiecīgu sasniegšanu, lai novērstu nevienlīdzību un aptverstarpību vakcinācijas jomā. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt vismazāk aizsargāto grupu, tostarp sociāli atstumto grupu, mērķtiecīgu sasniegšanu, lai novērstu nevienlīdzību un aptverstarpību vakcinācijas jomā.

| 5. | Mudināt augstākās izglītības iestādes un attiecīgās ieinteresētās personas apsvērt iespēju apmācību par vakcīnnovēršanām slimībām, vakcinoloģiju un imunizāciju ietvert un nostiprināt nacionālajās medicīniskās izglītības programmās un jebkādās medicīniskās tālākizglītības programmās, kas paredzētas veselības aprūpes darbiniekiem visās nozarēs, kad tas ieteicams, lai stiprinātu viņu svarīgo lomu centienos panākt lielāku vakcinācijas aptveri, un šajos jautājumos sadarboties ar augstākās izglītības iestādēm un attiecīgām ieinteresētajām personām.
  Izmantot ESF un ERAF piedāvātās iespējas, lai atbalstītu to, ka veselības aprūpes darbinieki tiek apmācīti un tiek pilnveidotas viņu prasmes vakcīnnovēršamu slimību jautājumos, vakcinoloģijā un imunizācijā, un lai vakcinācijas jomā pastiprinātu nacionālo un reģionālo veselības infrastruktūru spējas, tostarp elektroniskās imunizācijas informācijas sistēmas. |
| --- | --- |

5.

Izmantot ESF un ERAF piedāvātās iespējas, lai atbalstītu to, ka veselības aprūpes darbinieki tiek apmācīti un tiek pilnveidotas viņu prasmes vakcīnnovēršamu slimību jautājumos, vakcinoloģijā un imunizācijā, un lai vakcinācijas jomā pastiprinātu nacionālo un reģionālo veselības infrastruktūru spējas, tostarp elektroniskās imunizācijas informācijas sistēmas.

| 6. | Kad vien vajadzīgs, ar šādiem paņēmieniem pastiprināt komunikācijas pasākumus un palielināt informētību par vakcinācijas sniegtajiem ieguvumiem:






  a) | zinātniskos pierādījumus pasniegt nespeciālistiem saprotamā veidā, izmantot dažādas kontekstam atbilstošas stratēģijas, lai cīnītos pret maldinošas informācijas izplatīšanos, tostarp, piemēram, izmantot digitālus rīkus un partnerības ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām ieinteresētām personām; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

zinātniskos pierādījumus pasniegt nespeciālistiem saprotamā veidā, izmantot dažādas kontekstam atbilstošas stratēģijas, lai cīnītos pret maldinošas informācijas izplatīšanos, tostarp, piemēram, izmantot digitālus rīkus un partnerības ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām ieinteresētām personām;

| b) | lai cīnītos pret vieglprātīgu attieksmi un vairotu uzticēšanos imunizācijai, veidot saikni ar attiecīgajiem rīcībspēkiem, piemēram, veselības aprūpes darbiniekiem, izglītības jomas ieinteresētajām personām, sociālajiem partneriem un medijiem kā informācijas izplatītājiem, un piedāvāt tiem apmācību par imunizāciju. |
| --- | --- |

b)

lai cīnītos pret vieglprātīgu attieksmi un vairotu uzticēšanos imunizācijai, veidot saikni ar attiecīgajiem rīcībspēkiem, piemēram, veselības aprūpes darbiniekiem, izglītības jomas ieinteresētajām personām, sociālajiem partneriem un medijiem kā informācijas izplatītājiem, un piedāvāt tiem apmācību par imunizāciju.

| 7. | Izskatīt iespēju veselības un veselības aprūpes iestādēs attīstīt spēju uzturēt elektronisku informāciju par iedzīvotāju vakcinācijas statusu, kuras pamatā būtu, piemēram, informācijas sistēmas, kurās iestrādātas atgādinājuma funkcijas, kuras tver atjauninātus datus par vakcinācijas aptveri visās vecuma grupās un kuras dod iespēju datus saistīt un ar tiem apmainīties dažādās veselības aprūpes sistēmās. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vajadzības gadījumā palielināt atbalstu vakcīnu pētniecībai un inovācijai, lai būtu pieejami pietiekami resursi straujai jaunu vai uzlabotu vakcīnu izstrādei, un veicināt vakcīnu pētniecības izmantošanu ar mērķi panākt, ka nacionālas vai reģionālas vakcinācijas programmas un politika ir labāk pamatotas. |
| --- | --- |

8.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU CIEŠĀ SADARBĪBĀ AR DALĪBVALSTĪM RĪKOTIES ŠĀDI:

| 9. | Izvirzīt mērķi izveidot Eiropas Vakcinācijas informācijas kopīgošanas (EVIK) sistēmu, kuru koordinētu ECDC un kuras mērķis būtu:






  a) | kopā ar valstu sabiedrības veselības iestādēm:






  i) | izpētīt, kāda ir iespēja līdz 2020. gadam noteikt vadlīnijas ES vakcinācijas pamatkalendāram, kurā tiktu ņemti vērā PVO ieteikumi attiecībā uz regulāro imunizāciju, kura mērķis būtu uzlabot nacionālo plānu saderīgumu un veicināt vienlīdzību Savienības iedzīvotāju veselības aizsardzībā, kā arī izpētīt, kāda ir iespēja izveidot vienotu vakcinācijas karti; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a)

kopā ar valstu sabiedrības veselības iestādēm:

i)

izpētīt, kāda ir iespēja līdz 2020. gadam noteikt vadlīnijas ES vakcinācijas pamatkalendāram, kurā tiktu ņemti vērā PVO ieteikumi attiecībā uz regulāro imunizāciju, kura mērķis būtu uzlabot nacionālo plānu saderīgumu un veicināt vienlīdzību Savienības iedzīvotāju veselības aizsardzībā, kā arī izpētīt, kāda ir iespēja izveidot vienotu vakcinācijas karti;

| ii) | pastiprināt nacionālo un reģionālo vakcinācijas plānu novērtēšanas konsekvenci, pārredzamību un metodes, ar nacionālo imunizācijas tehnisko padomdevēju grupu (NITAG) atbalstu kopīgojot zinātniskos pierādījumus un instrumentus; |
| --- | --- |

ii)

pastiprināt nacionālo un reģionālo vakcinācijas plānu novērtēšanas konsekvenci, pārredzamību un metodes, ar nacionālo imunizācijas tehnisko padomdevēju grupu (NITAG) atbalstu kopīgojot zinātniskos pierādījumus un instrumentus;

| iii) | sadarbībā ar PVO izstrādāt ES metodes un norādījumus prasībām attiecībā uz datiem, kādi vajadzīgi labākai visu vecumgrupu, tostarp veselības aprūpes darbinieku, vakcinācijas aptveres pārraudzībai, un vākt šādus datus un kopīgot ES līmenī; |
| --- | --- |

iii)

sadarbībā ar PVO izstrādāt ES metodes un norādījumus prasībām attiecībā uz datiem, kādi vajadzīgi labākai visu vecumgrupu, tostarp veselības aprūpes darbinieku, vakcinācijas aptveres pārraudzībai, un vākt šādus datus un kopīgot ES līmenī;

| b) | līdz 2019. gadam ar Eiropas Zāļu aģentūras atbalstu izveidot Eiropas vakcinācijas informācijas portālu, kurā tiešsaistē tiktu sniegti objektīvi, pārredzami un atjaunināti pierādījumi par vakcināciju un vakcīnām, to sniegtajiem ieguvumiem un drošumu, un par farmakovigilances procesu; |
| --- | --- |

b)

līdz 2019. gadam ar Eiropas Zāļu aģentūras atbalstu izveidot Eiropas vakcinācijas informācijas portālu, kurā tiešsaistē tiktu sniegti objektīvi, pārredzami un atjaunināti pierādījumi par vakcināciju un vakcīnām, to sniegtajiem ieguvumiem un drošumu, un par farmakovigilances procesu;

| c) | cīnīties pret tiešsaistē izplatītu maldinošu informāciju par vakcīnām un izstrādāt uz pierādījumiem balstītus informācijas rīkus un norādījumus, kas atbilstoši Komisijas paziņojumam par vēršanos pret dezinformāciju tiešsaistē palīdzētu dalībvalstīm reaģēt uz vakcīnneizlēmību. |
| --- | --- |

c)

cīnīties pret tiešsaistē izplatītu maldinošu informāciju par vakcīnām un izstrādāt uz pierādījumiem balstītus informācijas rīkus un norādījumus, kas atbilstoši Komisijas paziņojumam par vēršanos pret dezinformāciju tiešsaistē palīdzētu dalībvalstīm reaģēt uz vakcīnneizlēmību.

| 10. | Ar Eiropas Zāļu aģentūras atbalstu un sadarbībā ar ECDC ES līmenī pastāvīgi pārraudzīt vakcīnu un vakcinēšanas radītos ieguvumus un riskus, tostarp, veicot pēctirgus uzraudzības pētījumus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Virzīties uz to, lai tiktu izstrādātas metodes un stiprinātas spējas novērtēt vakcīnu un vakcinācijas programmu relatīvo iedarbīgumu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ņemot vērā valstu kompetences, nostiprināt to, kā faktiski tiek piemēroti ar Direktīvu 2000/54/EK un Padomes Direktīvu 2010/32/ES noteiktie Savienības noteikumi par darba ņēmēju aizsardzību pret riskiem, kas saistīti ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā, šādā nolūkā jo īpaši atbalstot veselības aprūpes darbinieku tālākizglītību, pārraugot viņu imunizācijas statusu un vajadzības gadījumā aktīvi piedāvājot vakcināciju, lai pietiekamā līmenī nodrošinātu pacientu un veselības aprūpes darbinieku drošību. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nodrošināt pierādījumus un datus, arī izmantojot European Schoolnet, lai atbalstītu dalībvalstu centienus stiprināt vakcinoloģijas un imunoloģijas aspektus savās nacionālajās medicīniskās izglītības programmās un pēcdiploma studijās. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ar šādiem paņēmieniem censties nostiprināt apgādi ar vakcīnām un mazināt vakcīnu trūkuma risku:






  a) | apsvērt iespēju izstrādāt virtuālu Eiropas datu noliktavu, kurā būtu atspoguļotas vajadzības pēc vakcīnām un – attiecīgā gadījumā – piedāvājamie vakcīnu krājumi, lai tādējādi atvieglotu brīvprātīgu apmaiņu ar informāciju par esenciālu vakcīnu pieejamajiem krājumiem, varbūtējiem pārpalikumiem un globāla trūkuma gadījumiem; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

apsvērt iespēju izstrādāt virtuālu Eiropas datu noliktavu, kurā būtu atspoguļotas vajadzības pēc vakcīnām un – attiecīgā gadījumā – piedāvājamie vakcīnu krājumi, lai tādējādi atvieglotu brīvprātīgu apmaiņu ar informāciju par esenciālu vakcīnu pieejamajiem krājumiem, varbūtējiem pārpalikumiem un globāla trūkuma gadījumiem;

| b) | apsvērt iespēju izstrādāt koncepciju apmaiņas mehānismam, ar kura palīdzību dalībvalstis slimības uzliesmojuma gadījumā varētu apmainīties ar vakcīnu krājumiem, un uzlabot saiknes starp vakcīnu piedāvājumu un pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

apsvērt iespēju izstrādāt koncepciju apmaiņas mehānismam, ar kura palīdzību dalībvalstis slimības uzliesmojuma gadījumā varētu apmainīties ar vakcīnu krājumiem, un uzlabot saiknes starp vakcīnu piedāvājumu un pieprasījumu;

| c) | izpētīt, kāda ir iespēja veidot fiziskas rezerves un ar vakcīnu ražotājiem iesaistīties dialogā par mehānismu, ar kura palīdzību atvieglot vakcīnu rezervju veidošanu un vakcīnu pieejamību slimību uzliesmojumu gadījumā, ņemot vērā esenciālu vakcīnu globāla trūkuma gadījumus; |
| --- | --- |

c)

izpētīt, kāda ir iespēja veidot fiziskas rezerves un ar vakcīnu ražotājiem iesaistīties dialogā par mehānismu, ar kura palīdzību atvieglot vakcīnu rezervju veidošanu un vakcīnu pieejamību slimību uzliesmojumu gadījumā, ņemot vērā esenciālu vakcīnu globāla trūkuma gadījumus;

| d) | kopā ar ieinteresētajām personām – jo īpaši ar vakcīnu ražotājiem, kuriem ir nozīmīga loma šo mērķu īstenošanā,– apsvērt iespējas uzlabot ES ražošanas jaudu, nodrošināt piegādes nepārtrauktību un garantēt piegādātāju dažādību; |
| --- | --- |

d)

kopā ar ieinteresētajām personām – jo īpaši ar vakcīnu ražotājiem, kuriem ir nozīmīga loma šo mērķu īstenošanā,– apsvērt iespējas uzlabot ES ražošanas jaudu, nodrošināt piegādes nepārtrauktību un garantēt piegādātāju dažādību;

| e) | izskatīt iespējas kopīgi iepirkt vakcīnas vai antitoksīnus, ko paredzēts izmantot pandēmijas, negaidītu slimību uzliesmojumu un maza vakcīnu pieprasījuma gadījumos (kad slimības gadījumu nav daudz vai arī jāaptver tikai kādas ļoti specifiskas populācijas); |
| --- | --- |

e)

izskatīt iespējas kopīgi iepirkt vakcīnas vai antitoksīnus, ko paredzēts izmantot pandēmijas, negaidītu slimību uzliesmojumu un maza vakcīnu pieprasījuma gadījumos (kad slimības gadījumu nav daudz vai arī jāaptver tikai kādas ļoti specifiskas populācijas);

| f) | atbalstīt ES Oficiālo zāļu kontroles laboratoriju tīklu un tā darbu, kura mērķis ir nodrošināt, ka ES tirgū tiek laistas tādas vakcīnas, kurām ir augsta kvalitāte; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt ES Oficiālo zāļu kontroles laboratoriju tīklu un tā darbu, kura mērķis ir nodrošināt, ka ES tirgū tiek laistas tādas vakcīnas, kurām ir augsta kvalitāte;

| g) | pārraudzīt to, vai tiek ievērots zāļu tirdzniecības atļauju turētājiem uzliktais pienākums nodrošināt zāļu nepārtrauktu piegādi (Direktīvas 2001/83/EK 81. pants), un izpētīt paņēmienus, ar kuriem varētu uzlabot šā pienākuma ievērošanu; |
| --- | --- |

g)

pārraudzīt to, vai tiek ievērots zāļu tirdzniecības atļauju turētājiem uzliktais pienākums nodrošināt zāļu nepārtrauktu piegādi (Direktīvas 2001/83/EK 81. pants), un izpētīt paņēmienus, ar kuriem varētu uzlabot šā pienākuma ievērošanu;

| h) | apsvērt iespēju atvieglot – kopā ar Eiropas Zāļu aģentūru – agrīnu dialogu ar izstrādātājiem, valstu politikas veidotājiem un regulatoriem, lai atbalstītu atļauju piešķiršanu inovatīvām vakcīnām, tostarp tādām, kas paredzētas jauniem veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

h)

apsvērt iespēju atvieglot – kopā ar Eiropas Zāļu aģentūru – agrīnu dialogu ar izstrādātājiem, valstu politikas veidotājiem un regulatoriem, lai atbalstītu atļauju piešķiršanu inovatīvām vakcīnām, tostarp tādām, kas paredzētas jauniem veselības apdraudējumiem.

| 15. | Ar šādiem paņēmieniem paaugstināt ES un nacionālās vakcīnu pētniecības un izstrādes finansējuma rezultativitāti un efektivitāti:






  a) | nostiprināt esošās partnerības un pētniecības infrastruktūras un veidot jaunas, tostarp klīnisko pārbaužu vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

nostiprināt esošās partnerības un pētniecības infrastruktūras un veidot jaunas, tostarp klīnisko pārbaužu vajadzībām;

| b) | censties veidot vienotu viedokli par iedzīvotāju neapmierinātajām vajadzībām un vienoties par vakcinācijas prioritātēm, ko varētu izmantot par pamatu turpmākām vakcīnu pētniecības finansēšanas programmām valstu un ES līmenī, arī maksimāli palielinot priekšrocības, ko sniedz Epidēmijgatavības inovāciju koalīcija (CEPI) un Globālā pētniecības sadarbība infekcijgatavībā (GloPID-R); |
| --- | --- |

b)

censties veidot vienotu viedokli par iedzīvotāju neapmierinātajām vajadzībām un vienoties par vakcinācijas prioritātēm, ko varētu izmantot par pamatu turpmākām vakcīnu pētniecības finansēšanas programmām valstu un ES līmenī, arī maksimāli palielinot priekšrocības, ko sniedz Epidēmijgatavības inovāciju koalīcija (CEPI) un Globālā pētniecības sadarbība infekcijgatavībā (GloPID-R);

| c) | apsvērt iespējas veikt ieguldījumus uzvedības zinātņu un sociālo zinātņu pētījumos par to, kādi noteicoši faktori ietekmē dažādas iedzīvotāju un veselības aprūpes darbinieku apakšgrupas jautājumā par nevēlēšanos vakcinēties. |
| --- | --- |

c)

apsvērt iespējas veikt ieguldījumus uzvedības zinātņu un sociālo zinātņu pētījumos par to, kādi noteicoši faktori ietekmē dažādas iedzīvotāju un veselības aprūpes darbinieku apakšgrupas jautājumā par nevēlēšanos vakcinēties.

AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| 16. | Izpētīt problēmas, kas saistītas ar nepietiekamu vakcinācijas aptveri, kuru izraisa cilvēku pārvietošanās Eiropas Savienībā pāri robežām, un izskatīt to risināšanas iespējas, tostarp, izpētot iespēju izstrādāt vienotu ES iedzīvotāju vakcinācijas karti/pasi (kurā būtu ņemta vērā varbūtība, ka nacionālie vakcinācijas kalendāri atšķiras, un) kura būtu saderīga ar elektroniskām imunizācijas informācijas sistēmām un atzīta par derīgu pārrobežu lietošanai, nedublējot valsts līmenī veikto darbu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Izvirzīt mērķi regulāri, piemēram, ES procesā “Stāvoklis attiecībā uz veselību”, sagatavot ziņojumu par to, kāda ir uzticēšanās vakcīnām ES, lai pārraudzītu attieksmi pret vakcināciju. Balstoties uz minēto ziņojumu un ņemot vērā ar šo jautājumu saistīto darbu, kas tiek veikts PVO, iesniegt norādījumus, kas dalībvalstīm var palīdzēt apkarot vakcīnneizlēmību. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sasaukt Vakcinācijas koalīciju, kura pulcina Eiropas veselības aprūpes darbinieku apvienības un attiecīgās jomas studentu apvienības, lai apņemtos sabiedrībai sniegt precīzu informāciju, apkarot mītus un apmainīties ar paraugpraksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pastiprināt ikgadējās Eiropas Imunizācijas nedēļas ietekmi, sarīkojot ES sabiedriskās izpratnes veidošanas iniciatīvu un atbalstot dalībvalstu darbības. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Apzināt, kādi šķēršļi liedz nelabvēlīgā situācijā esošām un sociāli atstumtām grupām vakcinēties, un atbalstīt pieejamības uzlabošanas pasākumus, tostarp, veicinot veselības mediatoru darbību un kopienas tīklus iedzīvotāju līmenī, saskaņā ar nacionālajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kā aprakstīts Komisijas paziņojumā “Kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana”, pienācīgi ņemot vērā noteikumus par personas datu aizsardzību, izstrādāt norādījumus, kas palīdz pārvarēt juridiskos un tehniskos šķēršļus, kuri kavē nacionālo imunizācijas informācijas sistēmu sadarbspēju. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ar ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammu starpniecību turpināt atbalstīt pētniecību un inovāciju, lai izstrādātu drošas un iedarbīgas jaunas vakcīnas un optimizētu jau esošās. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pastiprināt esošās partnerības un sadarbību ar starptautiskiem rīcībspēkiem un iniciatīvām, piemēram, ar PVO un tās Imunizācijas ekspertu stratēģisko padomdevēju grupu (SAGE), Eiropas Imunizācijas ekspertu tehnisko padomdevēju grupu (ETAGE), Pasaules Veselības drošības iniciatīvas un programmas procesiem (Pasaules Veselības drošības iniciatīva, Pasaules Veselības drošības programma), Unicef un tādām finansēšanas un pētniecības iniciatīvām kā GAVI, CEPI, GloPID-R un JPIAMR (Kopīgā plānošanas iniciatīva pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences jautājumos). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Balstoties uz rādītājiem, par kuriem panākta vienošanās ar dalībvalstīm, un uz informāciju no citiem attiecīgiem avotiem, regulāri ziņot par šā ieteikuma īstenošanas gaitu. |
| --- | --- |

24.

Briselē, 2018. gada 7. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

B. HARTINGER-KLEIN

---

(1)  Padomes secinājumi par vakcināciju kā efektīvu līdzekli sabiedrības veselības jomā (OV C 438, 6.12.2014., 3. lpp.).

1

(2)  Padomes secinājumi par bērnu imunizāciju: panākumi un problēmas bērnu imunizācijā Eiropā un turpmākā rīcība (OV C 202, 8.7.2011., 4. lpp.).

2

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatu “Satīklots digitālais vienotais tirgus visiem”, COM(2017) 228.

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “E-veselības rīcības plāns 2012.–2020. gadam”, COM(2012) 736.

4

(5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana”, COM(2018) 233.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.).

6

(7)  Padomes Direktīva 2010/32/ES (2010. gada 10. maijs), ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē (OV L 134, 1.6.2010., 66. lpp.).

7

HOSPEEM

EPSU

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1082/2013/ES (2013. gada 22. oktobris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes secinājumi par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem (OV C 146, 22.6.2006., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 851/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas paziņojums par “Viena veselība” rīcības plānu, kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstis pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanā COM(2017) 339.

13

(14)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par vilcināšanos vakcinēties un par vakcinācijas līmeņa pazemināšanos Eiropā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

14

Oficiālajā Vēstnesī

(15)  Komisijas paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, COM(2018) 236.

15

(16)  ANO Ģenerālās Asamblejas 2015. gada 25. septembra Rezolūcija 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”.

16

(17)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums “Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”” (OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 282/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido trešo Savienības rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1350/2007/EK (OV L 86, 21.3.2014., 1. lpp.).

18

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/8

---

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS

(2018. gada 10. decembris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

(2018/C 466/02)

EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 25. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumu (2) (“Īstenošanas noteikumi”) 69. panta 1. punktu atmaksājamo ceļa izdevumu un dienas naudu summas un piemaksu par vispārējiem izdevumiem Prezidijs var indeksēt katru gadu maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Statistikas birojs. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumu (2) (“Īstenošanas noteikumi”) 69. panta 1. punktu atmaksājamo ceļa izdevumu un dienas naudu summas un piemaksu par vispārējiem izdevumiem Prezidijs var indeksēt katru gadu maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Statistikas birojs.

| (2) | Statistikas birojs 2018. gada 16. novembrī paziņoja, ka inflācijas līmenis laikposmā no 2017. gada oktobra līdz 2018. gada oktobrim ir bijis 2,2 %. Jaunās summas, kuras izriet no korekcijas, kas jāveic, lai ņemtu vērā minēto inflācijas līmeni, būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra un Īstenošanas noteikumi būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Statistikas birojs 2018. gada 16. novembrī paziņoja, ka inflācijas līmenis laikposmā no 2017. gada oktobra līdz 2018. gada oktobrim ir bijis 2,2 %. Jaunās summas, kuras izriet no korekcijas, kas jāveic, lai ņemtu vērā minēto inflācijas līmeni, būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra un Īstenošanas noteikumi būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 69. panta 2. punktu šo noteikumu 33. panta 4. punktā minēto personīgo līdzstrādnieku sniegtās parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālo apmēru attiecīgā gadījumā indeksē katru gadu, pamatojoties uz datiem, kas sagatavoti, piemērojot ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3) noteikto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 65. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 69. panta 2. punktu šo noteikumu 33. panta 4. punktā minēto personīgo līdzstrādnieku sniegtās parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālo apmēru attiecīgā gadījumā indeksē katru gadu, pamatojoties uz datiem, kas sagatavoti, piemērojot ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3) noteikto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 65. pantu.

| (4) | Komisija saskaņā ar šo regulējumu ir noteikusi, ka 2018. gadam korekcijas likme ir 1,7 %. Tātad šo parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī no 2018. gada 1. jūlija būtu jāpalielina līdz 24 943 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saskaņā ar šo regulējumu ir noteikusi, ka 2018. gadam korekcijas likme ir 1,7 %. Tātad šo parlamentārās palīdzības izdevumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī no 2018. gada 1. jūlija būtu jāpalielina līdz 24 943 EUR.

| (5) | Ņemot vērā Papildu (brīvprātīgā) pensiju fonda pārskatus, ir nepieciešams veikt vairākus ekonomisku apsvērumu dēļ nenovēršamus pasākumus, lai uzlabotu Papildu (brīvprātīgā) pensiju fonda ilgtspēju, risinot pieaugošo likviditātes problēmu un samazinot aktuāro deficītu un negatīvās sekas Eiropas nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Papildu (brīvprātīgā) pensiju fonda pārskatus, ir nepieciešams veikt vairākus ekonomisku apsvērumu dēļ nenovēršamus pasākumus, lai uzlabotu Papildu (brīvprātīgā) pensiju fonda ilgtspēju, risinot pieaugošo likviditātes problēmu un samazinot aktuāro deficītu un negatīvās sekas Eiropas nodokļu maksātājiem.

| (6) | Šajā nolūkā un nolūkā ievērot to saņēmēju iegūtās tiesības, kuri jau saņem pensiju, noteikumus par papildu pensijām tiem saņēmējiem, kuri līdz 2019. gada 1. janvārim vēl nav izpildījuši visus nosacījumus pensijas saņemšanai, būtu jāgroza šādi: pensionēšanās vecumu Papildu (brīvprātīgā) pensiju fonda saņēmējiem būtu jāpaaugstina no 63 uz 65 gadiem un būtu jāievieš 5 % nodevu visām pensijām, kas piešķirtas ar 2019. gada 1. janvāri. Minētie pasākumi ir attiecīgajām personām saudzīgākie iespējamie pasākumi, |
| --- | --- |

(6)

Šajā nolūkā un nolūkā ievērot to saņēmēju iegūtās tiesības, kuri jau saņem pensiju, noteikumus par papildu pensijām tiem saņēmējiem, kuri līdz 2019. gada 1. janvārim vēl nav izpildījuši visus nosacījumus pensijas saņemšanai, būtu jāgroza šādi: pensionēšanās vecumu Papildu (brīvprātīgā) pensiju fonda saņēmējiem būtu jāpaaugstina no 63 uz 65 gadiem un būtu jāievieš 5 % nodevu visām pensijām, kas piešķirtas ar 2019. gada 1. janvāri. Minētie pasākumi ir attiecīgajām personām saudzīgākie iespējamie pasākumi,

IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas noteikumus groza šādi:

| 1) | Īstenošanas noteikumu 15. panta c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | braucot ar automašīnu un iekļaujoties maksimālajā attālumā 1 000 km turpbraucienam vai atpakaļbraucienam: EUR 0,53/km, kam pieskaita prāmja satiksmes vai līdzīga transporta veida izmaksas.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Īstenošanas noteikumu 15. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

braucot ar automašīnu un iekļaujoties maksimālajā attālumā 1 000 km turpbraucienam vai atpakaļbraucienam: EUR 0,53/km, kam pieskaita prāmja satiksmes vai līdzīga transporta veida izmaksas.”;

| 2) | Īstenošanas noteikumu 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 23,63;”; |
| --- | --- | --- |

2)

Īstenošanas noteikumu 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 23,63;”;

| 3) | Īstenošanas noteikumu 22. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 454.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Īstenošanas noteikumu 22. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 454.”;

| b) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “3.   Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 454. Iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“3.   Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 454. Iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”;

| 4) | Īstenošanas noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja oficiālais pasākums notiek Savienības teritorijā, deputāti saņem fiksētu piemaksu, kuras apmērs ir EUR 320.”; |
| --- | --- |

4)

Īstenošanas noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja oficiālais pasākums notiek Savienības teritorijā, deputāti saņem fiksētu piemaksu, kuras apmērs ir EUR 320.”;

| 5) | Īstenošanas noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 513.”; |
| --- | --- |

5)

Īstenošanas noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 513.”;

| 6) | Īstenošanas noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Visu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī ir EUR 24 943.”; |
| --- | --- |

6)

Īstenošanas noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Visu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu segšanas maksimālais apmērs mēnesī ir EUR 24 943.”;

| 7) | Īstenošanas noteikumu 76. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Papildu pensiju, kas pirms 2019. gada 1. janvāra saskaņā ar DIP noteikumu VII pielikuma 1., 3. un 4. pantu ir maksājama bijušajiem deputātiem vai citiem saņēmējiem, turpina izmaksāt saskaņā ar minēto pielikumu tā, kā to piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Īstenošanas noteikumu 76. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Papildu pensiju, kas pirms 2019. gada 1. janvāra saskaņā ar DIP noteikumu VII pielikuma 1., 3. un 4. pantu ir maksājama bijušajiem deputātiem vai citiem saņēmējiem, turpina izmaksāt saskaņā ar minēto pielikumu tā, kā to piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Jebkuru papildu pensiju, kas 2019. gada 1. janvārī vēl nav jāmaksā, aprēķina un izmaksā saskaņā ar DIP noteikumu VII pielikuma 1. un 2. pantu, ievērojot šādus nosacījumus un atkāpes:






  a) | pensija ir maksājama no tā kalendārā mēneša pirmās dienas, kas seko mēnesim, kurā deputāts sasniedz 65 gadu vecumu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Jebkuru papildu pensiju, kas 2019. gada 1. janvārī vēl nav jāmaksā, aprēķina un izmaksā saskaņā ar DIP noteikumu VII pielikuma 1. un 2. pantu, ievērojot šādus nosacījumus un atkāpes:

a)

pensija ir maksājama no tā kalendārā mēneša pirmās dienas, kas seko mēnesim, kurā deputāts sasniedz 65 gadu vecumu;

| b) | pensijai piemēro īpašu nodevu, kas ir 5 % no pensijas nominālvērtības. Nodeva ir tieši iemaksājama Papildu (brīvprātīgā) pensiju fondā.”; |
| --- | --- |

b)

pensijai piemēro īpašu nodevu, kas ir 5 % no pensijas nominālvērtības. Nodeva ir tieši iemaksājama Papildu (brīvprātīgā) pensiju fondā.”;

| c) | iekļauj šādu jaunu 2.a punktu:

  “2.a   Citu saņēmēju papildu (brīvprātīgai) pensijai saskaņā ar DIP noteikumu VII pielikuma 3. un 4. pantu, kas 2019. gada 1. janvārī vēl nav jāmaksā, piemēro īpašu nodevu, kas ir 5 % pensijas nominālvērtības. Nodeva ir tieši iemaksājama Papildu (brīvprātīgā) pensiju fondā.” |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu jaunu 2.a punktu:

“2.a   Citu saņēmēju papildu (brīvprātīgai) pensijai saskaņā ar DIP noteikumu VII pielikuma 3. un 4. pantu, kas 2019. gada 1. janvārī vēl nav jāmaksā, piemēro īpašu nodevu, kas ir 5 % pensijas nominālvērtības. Nodeva ir tieši iemaksājama Papildu (brīvprātīgā) pensiju fondā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro no 2019. gada 1. janvāra, izņemot 1. panta 6. punktu, ko piemēro no 2018. gada 1. jūlija.

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

1

(2)  Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija Lēmums par Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem (OV C 159, 13.7.2009., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

3

---

Eiropas Komisija

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/11

---

Euro maiņas kurss (1)

2018. gada 27. decembris

(2018/C 466/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1377 |
| JPY | Japānas jena | 126,14 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4672 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90073 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2725 |
| CHF | Šveices franks | 1,1279 |
| ISK | Islandes krona | 133,00 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,9698 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,858 |
| HUF | Ungārijas forints | 321,56 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2945 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6536 |
| TRY | Turcijas lira | 6,0067 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6161 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5500 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,9109 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6964 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5617 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 276,84 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,5208 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8109 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4125 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 608,20 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7419 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,991 |
| RUB | Krievijas rublis | 78,8767 |
| THB | Taizemes bāts | 37,026 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,4786 |
| MXN | Meksikas peso | 22,6283 |
| INR | Indijas rūpija | 79,9445 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1377

JPY

Japānas jena

126,14

DKK

Dānijas krona

7,4672

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90073

SEK

Zviedrijas krona

10,2725

CHF

Šveices franks

1,1279

ISK

Islandes krona

133,00

NOK

Norvēģijas krona

9,9698

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,858

HUF

Ungārijas forints

321,56

PLN

Polijas zlots

4,2945

RON

Rumānijas leja

4,6536

TRY

Turcijas lira

6,0067

AUD

Austrālijas dolārs

1,6161

CAD

Kanādas dolārs

1,5500

HKD

Hongkongas dolārs

8,9109

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6964

SGD

Singapūras dolārs

1,5617

KRW

Dienvidkorejas vona

1 276,84

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,5208

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8109

HRK

Horvātijas kuna

7,4125

IDR

Indonēzijas rūpija

16 608,20

MYR

Malaizijas ringits

4,7419

PHP

Filipīnu peso

59,991

RUB

Krievijas rublis

78,8767

THB

Taizemes bāts

37,026

BRL

Brazīlijas reāls

4,4786

MXN

Meksikas peso

22,6283

INR

Indijas rūpija

79,9445

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/12

---

Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

(2018/C 466/04)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1) 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) ar šo groza šādi:

380. lappusē tekstu“9406 00 Saliekamās būvkonstrukcijas”aizstāj ar šādu:

| “9406 | Saliekamās būvkonstrukcijas

  Šajā pozīcijā ietver tā saucamās tuneļsiltumnīcas, kas sastāv no konstrukcijas elementiem (parasti tērauda vai alumīnija caurulēm), jumta un sienām (parasti izgatavo no plastmasas vai stikla) un ko izmanto dārzkopībā, lai kultivētu augus zem seguma. Tās ir paredzētas ilgstošai lietošanai ārpus telpām, to konstrukcija ir stabila un izturīga pret laikapstākļiem. To izmēram jābūt tādam, lai tajās varētu ieiet cilvēks. Tās var būt paredzētas aprīkošanai ar papildu funkcijām, piemēram, apkuri vai gaisa kondicionēšanu.
  Tomēr tādas tuneļsiltumnīcas, ko izmanto dārzniecībā un kam nav saliekamās būvkonstrukcijas raksturīgo iezīmju (piemēram, to konstrukcija nav stabila, tās ir paredzētas īslaicīgai lietošanai, ir vienkārši nojaucamas un pārvietojamas), ir klasificējamas pēc materiāla, no kā sastāv to konstrukcijas elementi (parasti tērauda vai alumīnija caurules), kas nosaka izstrādājuma pamatīpašības 3. vispārīgā noteikuma b) punkta izpratnē.
  9406. pozīcijā klasificējamu izstrādājumu piemēri:

  1. attēls

  2. attēls
  Tādu izstrādājumu piemēri, kas ir klasificējami pēc materiālā, no kā sastāv to konstrukcijas elementi (caurules).

  3. attēls

  4.attēls

  5. attēls.” |
| --- | --- |

“9406

Saliekamās būvkonstrukcijas

Šajā pozīcijā ietver tā saucamās tuneļsiltumnīcas, kas sastāv no konstrukcijas elementiem (parasti tērauda vai alumīnija caurulēm), jumta un sienām (parasti izgatavo no plastmasas vai stikla) un ko izmanto dārzkopībā, lai kultivētu augus zem seguma. Tās ir paredzētas ilgstošai lietošanai ārpus telpām, to konstrukcija ir stabila un izturīga pret laikapstākļiem. To izmēram jābūt tādam, lai tajās varētu ieiet cilvēks. Tās var būt paredzētas aprīkošanai ar papildu funkcijām, piemēram, apkuri vai gaisa kondicionēšanu.

Tomēr tādas tuneļsiltumnīcas, ko izmanto dārzniecībā un kam nav saliekamās būvkonstrukcijas raksturīgo iezīmju (piemēram, to konstrukcija nav stabila, tās ir paredzētas īslaicīgai lietošanai, ir vienkārši nojaucamas un pārvietojamas), ir klasificējamas pēc materiāla, no kā sastāv to konstrukcijas elementi (parasti tērauda vai alumīnija caurules), kas nosaka izstrādājuma pamatīpašības 3. vispārīgā noteikuma b) punkta izpratnē.

9406. pozīcijā klasificējamu izstrādājumu piemēri:

1. attēls

2. attēls

Tādu izstrādājumu piemēri, kas ir klasificējami pēc materiālā, no kā sastāv to konstrukcijas elementi (caurules).

3. attēls

4.attēls

5. attēls.”

---

(1)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 76, 4.3.2015., 1. lpp.

2

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/14

---

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 28 dalībvalstīm, ko piemēro no 1.1.2019.

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

(2018/C 466/05)

Bāzes likmi aprēķina saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.). Atkarībā no atsauces likmes pielietojuma vēl ir jāpievieno šajā paziņojumā noteiktā rezerve. Diskonta likmei ir jāpievieno rezerve 100 bāzes punktu apmērā. Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, paredz, ka ja nav citādi noteikts īpašā lēmumā, arī atgūšanas likmi aprēķina, bāzes likmei pieskaitot 100 bāzes punktus.

Grozītās likmes ir norādītas treknrakstā.

Iepriekšējā tabula publicēta OV C 412, 14.11.2018., 4. lpp.

| No | Līdz | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2019. | ... | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

No

Līdz

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2019.

...

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/15

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2018/C 466/06)

Valsts puse jaunajai divu euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Beļģija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra (2) secinājumiem eurozonas dalībvalstis un valstis, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir pilnvarotas laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, no kuriem viens ir tāds, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:

  Beļģija

Piemiņas monētas tematika:

  Pītera Brēgela Vecākā nāves 450. gadadiena

Dizainparauga apraksts.
  Monētas iekšējā daļā ir attēlots slavenā Beļģijas mākslinieka Pītera Brēgela Vecākā portrets, kā arī uz molberta novietota glezna. Virs tā ir redzams P. Brēgela vārds (P. Bruegel), gadskaitlis “1569” ar izsmalcinātu obelisku, kas norāda uz nāves gadu, kā arī emisijas gads “2019”.

Tā kā monētas tiks kaltas Nīderlandes Karaliskajā monētu kaltuvē, kreisajā pusē ir attēlota gan Utrehtas monētu kaltuves zīme (kaduceja), gan Beļģijas kaltuves meistara zīme (Herzeles pašvaldības ģerbonis), kā arī valsts kods “BE”. Labajā pusē ir redzami monētas dizaina autora Luc Luycx iniciāļi “LL”. Visbeidzot, ap monētas iekšējo apmali izvietoti mazi punkti, kas veido apli.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas apjoms:

  155 000 monētu

Emisijas datums:

  2019. gada janvāris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/16

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2018/C 466/07)

Valsts puse jaunajai divu euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Beļģija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra (2) secinājumiem eurozonas dalībvalstis un valstis, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir pilnvarotas laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, no kuriem viens ir tāds, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:
  Beļģija

Piemiņas monētas tematika:
  Eiropas Monetārā institūta (EMI) 25. gadadiena

Dizainparauga apraksts. Monētas iekšējās daļas labajā pusē ir attēlots EMI pirmā priekšsēdētāja Alexandre Lamfalussy portrets ar viņa vārdu apakšā. Kreisās puses vidū ir redzama EMI abreviatūra un gadskaitlis “1994”, kas ir institūta dibināšanas un Lamfalussy – tā pirmā priekšsēdētāja – iecelšanas gads. “EMI” abreviatūras apakšā ir attēlotas vairākas viena virs otras krītošas monētas ar EUR zīmi un “ECU” un “BEF” uzrakstiem. Ņemot vērā to, ka monētas emitē Beļģijā, mēs izvēlējāmies abreviatūru “BEF”, kas apzīmē Beļģijas iepriekšējo nacionālo valūtu. Šādas reprezentācijas mērķis ir simbolizēt pāreju no valstu nacionālajām valūtām uz vienotu Eiropas valūtu – euro. EMI uzmanības centrā bija Eiropas Centrālo banku sistēmas, tostarp ECB un jaunās valūtas, izveide. Monētas augšējās daļas kreisajā pusē ir redzams uzraksts “European Monetary Institute”.

Tā kā monētas tiks kaltas Nīderlandes Karaliskajā monētu kaltuvē, kreisajā pusē ir attēlota gan Utrehtas monētu kaltuves zīme (kaduceja), gan Beļģijas kaltuves meistara zīme (Herzeles pašvaldības ģerbonis). Valsts kods BE un gadskaitlis “2019” atrodas monētas apakšējā daļā. Savukārt, tās dizaina autora Luc Luycx iniciāļi “LL” ir redzami labajā pusē.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas apjoms:
  155 000 monētu

Emisijas datums:
  2019. gada janvāris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/17

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2018/C 466/08)

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Vācija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra (2) secinājumiem eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Vācija

Piemiņas monētas tematika
  : Bundesrāta izveides 70. gadadiena

Dizainparauga apraksts
  : Monētā ir attēlots ļoti detalizēts un smalki veidots Bundesrāta ēkas atveidojums. Monētas iekšējās daļas augšpusē ir attiecīgās kaltuves zīme (“A”, “D”, “F”, “G” vai “J”), kā arī dizaina autora iniciāļi un gadskaitlis “2019”. Monētas iekšējās daļas apakšpusē ir redzams uzraksts “BUNDESRAT” un Vācijas (emitentvalsts) kods “D”.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms
  : 30 000 000 monētu

Emisijas datums
  : 2019. gada janvāris/februāris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/18

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2018/C 466/09)

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Spānija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:
  Spānija

Piemiņas monētas tematika.


  UNESCO Pasaules kultūras un dabas mantojuma vietas: Avilas vecpilsēta un baznīcas ārpus pilsētas mūra.

Dizainparauga apraksts:
  Avilas pilsēta ir saglabājusi viduslaiku stila askētismu un tīrību, un to apjož Spānijā vispilnīgāk saglabājies mūris.

Dizainparaugā centrā ir Avilas mūra fragments. Augšā lejupvērstā ielokā ir vārds “ESPAÑA”, emisijas gads “2019” un monētu kaltuves zīme.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Lēstais emisijas apjoms:

Emisijas datums:
  2019. gada pirmais ceturksnis

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/19

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2018/C 466/10)

Valsts puse jaunajai divu euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Itālija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra (2) secinājumiem eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts:

  Itālija

Piemiņas monētas tematika:

  Leonardo da Vinči nāves 500. gadadiena

Dizainparauga apraksts.
  Monētā ir attēlota daļa no Leonardo da Vinči gleznas Dama con l’ermellino (“Dāma ar sermuli”), kas atrodas kņazu Čartorisku muzejā (Muzeum Książąt Czartoryskich) Krakovā. Kreisajā pusē ir redzams uzraksts “Leonardo”, dizaina autores Maria Angela Cassol iniciāļi “MAC” un Itālijas Republikas logotips “RI”; savukārt labajā pusē ir norādīta Romas monētu kaltuves zīme “R” un gadskaitļi “1519–2019” – attiecīgi Leonardo da Vinči nāves gads un monētas emisijas gads.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms:

  3 000 000 monētu

Emisijas datums:

  2019. gada janvāris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/20

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2018/C 466/11)

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Luksemburga

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra (2) secinājumiem eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts
  : Luksemburga

Piemiņas monētas tematika
  : 100. gadadiena kopš tronī kāpa lielhercogiene Šarlote

Dizainparauga apraksts
  : Monētas kreisajā pusē ir attēlota Viņa Karaliskās Augstības Lielhercoga Anrī (Henri) ģīmetne, savukārt labajā pusē var redzēt lielhercogienes Šarlotes (Charlotte) ģīmetni. Apakšējā daļā ir norādīts emitentvalsts nosaukums “LUXEMBOURG” un zem tā emisijas gads “2019”. Monētas augšējā daļā pusaplī ap ģīmetnēm ir uzraksts “Centenaire de l’accession au trône de la Grande-Duchesse Charlotte” (lielhercogienes Šarlotes tronī kāpšanas simtgade).

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms
  : 500 000 monētu

Emisijas datums
  : 2019. gada janvāris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/21

---

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 466/12)

| Dalībvalsts | Portugāle |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Bragança–Vila Real–Viseu–Cascais–Portimão–Cascais–Viseu–Vila Real–Bragança |
| Līguma darbības periods | Četri gadi kopš pakalpojumu sniegšanas sākuma |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 62 dienas no šā uzaicinājuma publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un grozītajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām | Visi dokumenti ir pieejami vietnē: http://www.saphety.com
  Sīkāku informāciju var iegūt, sazinoties ar:






  Ministério do Planeamento e das Infraestruturas |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |
| E-pasts: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt |

Dalībvalsts

Portugāle

Attiecīgais maršruts

Bragança–Vila Real–Viseu–Cascais–Portimão–Cascais–Viseu–Vila Real–Bragança

Līguma darbības periods

Četri gadi kopš pakalpojumu sniegšanas sākuma

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

62 dienas no šā uzaicinājuma publicēšanas dienas

Adrese, kurā var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un grozītajām sabiedrisko pakalpojumu saistībām

Visi dokumenti ir pieejami vietnē: http://www.saphety.com

Sīkāku informāciju var iegūt, sazinoties ar:

Ministério do Planeamento e das Infraestruturas

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

E-pasts: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt

---

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/22

---

Brīvdienas 2019. gadā

(2018/C 466/13)

| Belgique/België | 1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12 |
| France | 1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12 |

Belgique/België

1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12

България

1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12

France

1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Luxembourg

1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12

Österreich

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 28.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 466/24

---

Vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2018/C 466/14)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi maznozīmīgā grozījuma pieteikumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Šis maznozīmīga grozījuma pieteikums ir publicēts Komisijas datubāzē DOOR.

VIENOTS DOKUMENTS

“SIDRA DE ASTURIAS” / “SIDRA D’ASTURIES”

ES Nr.: PDO-ES-0260-AM01 – 31.10.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Sidra de Asturias” / “Sidra d’Asturies”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Izstrādājumi, kas tiek pārdoti ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Sidra de Asturias”, ir šādi.

| — | Sidrs: dzēriens, kas radies pilnīgas vai daļējas spirta rūgšanas rezultātā no svaigiem āboliem vai ābolu sulas. Minimālais spirta saturs dzērienā ir 5 % pēc tilpuma.
  Apzīmējums “sausais” attiecināms uz sidru, kura cukura saturs ir mazāks nekā 30 g/l, “pussausais” – no 30 līdz 50 g/l un “saldais” – vairāk nekā 50 g/l, bet ne vairāk kā 80 g/l, kas ir maksimālā robeža.
  Sidru organoleptiskā ziņā raksturo izteikta garša, kas var būt sausa, pussausa vai salda; tajā ir burbulīši, kas veidojas endogēnas ogļskābās gāzes izdalīšanās rezultātā, paceļas no glāzes dibena un līp pie glāzes malām, tam piemīt skaidrs un līdzsvarots aromāts, kas atgādina svaigus ābolus vai ābolu biezeni; dzēriens ir caurspīdīgs un mirdzošs, ar dažādu dzeltenu nokrāsu. |
| --- | --- |

—

Sidrs: dzēriens, kas radies pilnīgas vai daļējas spirta rūgšanas rezultātā no svaigiem āboliem vai ābolu sulas. Minimālais spirta saturs dzērienā ir 5 % pēc tilpuma.

Apzīmējums “sausais” attiecināms uz sidru, kura cukura saturs ir mazāks nekā 30 g/l, “pussausais” – no 30 līdz 50 g/l un “saldais” – vairāk nekā 50 g/l, bet ne vairāk kā 80 g/l, kas ir maksimālā robeža.

Sidru organoleptiskā ziņā raksturo izteikta garša, kas var būt sausa, pussausa vai salda; tajā ir burbulīši, kas veidojas endogēnas ogļskābās gāzes izdalīšanās rezultātā, paceļas no glāzes dibena un līp pie glāzes malām, tam piemīt skaidrs un līdzsvarots aromāts, kas atgādina svaigus ābolus vai ābolu biezeni; dzēriens ir caurspīdīgs un mirdzošs, ar dažādu dzeltenu nokrāsu.

| — | Dabīgais sidrs: dzēriens, kas radies pilnīgas vai daļējas spirta rūgšanas rezultātā no svaigiem āboliem vai to sulas un ir ražots, ievērojot tradicionālos paņēmienus, nepievienojot cukuru, un satur tikai endogēnas izcelsmes ogļskābo gāzi. Tā minimālais spirta saturs ir 5 % pēc tilpuma.
  Dabīgo sidru raksturo izteikta garša un līdzsvarotas skābuma un rūgtuma attiecības, kā arī viegla un dabīga dzelstoša sajūta. Tā aromāts ir tīrs un svaigs, ar dažādu augļu garšu un vieglu skābumu. Dzēriens ir caurspīdīgs un mirdzošs, tam piemīt dzeltenīga vai salmu krāsa. |
| --- | --- |

—

Dabīgais sidrs: dzēriens, kas radies pilnīgas vai daļējas spirta rūgšanas rezultātā no svaigiem āboliem vai to sulas un ir ražots, ievērojot tradicionālos paņēmienus, nepievienojot cukuru, un satur tikai endogēnas izcelsmes ogļskābo gāzi. Tā minimālais spirta saturs ir 5 % pēc tilpuma.

Dabīgo sidru raksturo izteikta garša un līdzsvarotas skābuma un rūgtuma attiecības, kā arī viegla un dabīga dzelstoša sajūta. Tā aromāts ir tīrs un svaigs, ar dažādu augļu garšu un vieglu skābumu. Dzēriens ir caurspīdīgs un mirdzošs, tam piemīt dzeltenīga vai salmu krāsa.

Atļautā prakse

1.   Sula

| a) | Sulas iegūšana, izspiežot tādas šķirnes ābolus vai tādu šķirņu maisījuma ābolus, kuru izmantošana sidra ražošanai ir atļauta. |
| --- | --- |

a)

Sulas iegūšana, izspiežot tādas šķirnes ābolus vai tādu šķirņu maisījuma ābolus, kuru izmantošana sidra ražošanai ir atļauta.

| b) | Aukstuma un inerto gāzu izmantošana dabīgo sulu saglabāšanai. |
| --- | --- |

b)

Aukstuma un inerto gāzu izmantošana dabīgo sulu saglabāšanai.

| c) | Filtrēšana un dzidrināšana ar atļautiem materiāliem un pektināzi. |
| --- | --- |

c)

Filtrēšana un dzidrināšana ar atļautiem materiāliem un pektināzi.

| d) | Sulu korekcija ar atļautām substancēm. |
| --- | --- |

d)

Sulu korekcija ar atļautām substancēm.

| e) | Izspiestās sulas koncentrācija, lietojot to šķirņu sulas, kuras atļauts izmantot saldināšanai. |
| --- | --- |

e)

Izspiestās sulas koncentrācija, lietojot to šķirņu sulas, kuras atļauts izmantot saldināšanai.

2.   Sidrs

| a) | Aizsargātās izcelsmes sidra sajaukšana. |
| --- | --- |

a)

Aizsargātās izcelsmes sidra sajaukšana.

| b) | Izstrādes praktiskās metodes, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana. |
| --- | --- |

b)

Izstrādes praktiskās metodes, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana.

| c) | Aukstumapstrādes pielietošana. |
| --- | --- |

c)

Aukstumapstrādes pielietošana.

| d) | Korekcijas ar atļautām vielām. |
| --- | --- |

d)

Korekcijas ar atļautām vielām.

| e) | Inerto gāzu (slāpekļa) lietošana sidra uzglabāšanai. |
| --- | --- |

e)

Inerto gāzu (slāpekļa) lietošana sidra uzglabāšanai.

| f) | Fermentācija ar selekcionētu raugu. |
| --- | --- |

f)

Fermentācija ar selekcionētu raugu.

| g) | Ogļskābās gāzes ievadīšana pirms pildīšanas procesa. Šīs gāzes izcelsme drīkst būt tikai un vienīgi endogēna, respektīvi, iegūta sulas rūgšanas laikā. |
| --- | --- |

g)

Ogļskābās gāzes ievadīšana pirms pildīšanas procesa. Šīs gāzes izcelsme drīkst būt tikai un vienīgi endogēna, respektīvi, iegūta sulas rūgšanas laikā.

| h) | Kā saldinātāju var pievienot cukuru, nepārsniedzot 80 g uz litru un izmantojot cukura sīrupu, dabīgo sulu vai ābolu sulas koncentrātu, maksimālās pieļaujamās proporcijas ir viena daļa šķidruma uz desmit daļām sidra. |
| --- | --- |

h)

Kā saldinātāju var pievienot cukuru, nepārsniedzot 80 g uz litru un izmantojot cukura sīrupu, dabīgo sulu vai ābolu sulas koncentrātu, maksimālās pieļaujamās proporcijas ir viena daļa šķidruma uz desmit daļām sidra.

3.   Dabīgais sidrs

| a) | Aizsargātās izcelsmes dabīgā sidra sajaukšana. |
| --- | --- |

a)

Aizsargātās izcelsmes dabīgā sidra sajaukšana.

| b) | Praktiskās izstrādes tradicionālās metodes, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana. |
| --- | --- |

b)

Praktiskās izstrādes tradicionālās metodes, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana.

| c) | Aukstumapstrādes izmantošana. |
| --- | --- |

c)

Aukstumapstrādes izmantošana.

| d) | Korekcijas, izmantojot atļautas vielas. |
| --- | --- |

d)

Korekcijas, izmantojot atļautas vielas.

| e) | Inerto gāzu (slāpekļa) lietošana sidra uzglabāšanai. |
| --- | --- |

e)

Inerto gāzu (slāpekļa) lietošana sidra uzglabāšanai.

| f) | Fermentācija ar selekcionētu raugu. |
| --- | --- |

f)

Fermentācija ar selekcionētu raugu.

Aizliegtie paņēmieni

1.   Sulas

| a) | Ir aizliegtas jebkādas darbības, kas izmaina ābolu sulas dabīgo cukura sastāvu. |
| --- | --- |

a)

Ir aizliegtas jebkādas darbības, kas izmaina ābolu sulas dabīgo cukura sastāvu.

| b) | Dabīgo sulu sajaukšana ar koncentrētām sulām jebkādās proporcijās. |
| --- | --- |

b)

Dabīgo sulu sajaukšana ar koncentrētām sulām jebkādās proporcijās.

| c) | Sulas mākslīga aromatizācija. |
| --- | --- |

c)

Sulas mākslīga aromatizācija.

| d) | Pasterizācija. |
| --- | --- |

d)

Pasterizācija.

2.   Sidrs

| a) | Mākslīgi palielināt dabīgo spirta saturu. |
| --- | --- |

a)

Mākslīgi palielināt dabīgo spirta saturu.

| b) | Pievienot korekcijas līdzekļus un/vai aizliegtus produktus. |
| --- | --- |

b)

Pievienot korekcijas līdzekļus un/vai aizliegtus produktus.

| c) | Jebkādā ražošanas posmā atšķaidīt ar ūdeni. |
| --- | --- |

c)

Jebkādā ražošanas posmā atšķaidīt ar ūdeni.

| d) | Pievienot vīnu, sarūgušus augļus un/vai dažādas izcelsmes spirtu. |
| --- | --- |

d)

Pievienot vīnu, sarūgušus augļus un/vai dažādas izcelsmes spirtu.

| e) | Izmantot mākslīgos saldinātājus un dekstrīnus. |
| --- | --- |

e)

Izmantot mākslīgos saldinātājus un dekstrīnus.

| f) | Izmantot jebkādas krāsvielas, izņemot karamelizētu cukuru. |
| --- | --- |

f)

Izmantot jebkādas krāsvielas, izņemot karamelizētu cukuru.

| g) | Izmantot dažāda veida vai izcelsmes esterus, aromatizētājus vai tamlīdzīgas vielas. |
| --- | --- |

g)

Izmantot dažāda veida vai izcelsmes esterus, aromatizētājus vai tamlīdzīgas vielas.

| h) | Pasterizācija. |
| --- | --- |

h)

Pasterizācija.

| i) | Pievienot eksogēnu ogļskābo gāzi. |
| --- | --- |

i)

Pievienot eksogēnu ogļskābo gāzi.

3.   Dabīgais sidrs

| a) | Visas 2. punktā uzskaitītās darbības. |
| --- | --- |

a)

Visas 2. punktā uzskaitītās darbības.

| b) | Pievienot dažādas izcelsmes ogļskābo gāzi. |
| --- | --- |

b)

Pievienot dažādas izcelsmes ogļskābo gāzi.

| c) | Izmantot jebkādas izcelsmes cukuru. |
| --- | --- |

c)

Izmantot jebkādas izcelsmes cukuru.

Dabīgajam sidram jāpiemīt šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām.

Gaistošais skābums: < 2,0 g/l etiķskābe. Spirta saturs: > 5 % (tilp.). Kopējais sēra dioksīda saturs: < 150 mg/l. Ogļskābes spiediens pudelē (20 °C): > 0,5 atm.

Sidram jāpiemīt šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām.

Gaistošais skābums: < 2,0 g/l etiķskābe. Spirta saturs: > 5 % (tilp.). Kopējais sēra dioksīda saturs: < 200 mg/l. Ogļskābes spiediens pudelē (20 °C): > 3 atm.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Abi produkti – sidrs un dabīgais sidrs – tiek izstrādāti no sidra ābolu šķirnēm, kas tradicionāli tiek audzētas šajā sidra ražošanas apgabalā.

Atļautās šķirnes atkarībā no skābuma un fenolu savienojumu satura tiek iedalītas deviņās tehnoloģiskajās kategorijās: salds, saldi rūgts, rūgts, pusskābs, pusskābi rūgts, rūgti pusskābs, skābs, skābi rūgts un rūgti skābs.

Tehnoloģiskā grupa

Skābs:

‘Blanquina’, ‘Limón Montés’, ‘Teórica’, ‘San Roqueña’, ‘Raxao’, ‘Fuentes’, ‘Xuanina’, ‘Regona’, ‘Prieta’, ‘Collaos’, ‘Josefa’, ‘Carrandona’, ‘Raxila Ácida’, ‘Collaina’, ‘Raxina Marelo’, ‘Perurico Precoz’, ‘Perurico’, ‘Raxona Ácida’, ‘Raxina Ácida’, ‘Arbeya’, ‘Reineta Caravia’, ‘Durón Encarnado’, ‘Fresnosa’, ‘Peñarudes’, ‘Perracabiella’, ‘Reineta Encarnada’, ‘Repinaldo de Hueso’, ‘San Justo’ un ‘Sucu’

Skābi rūgts:

‘Beldredo’, ‘Picón’, ‘Madiedo’, ‘Martina’ un ‘Montoto’

Rūgts:

‘Clara’, ‘Amariega’ un ‘Cladurina’

Rūgti skābs:

‘Meana’, ‘Lin’, ‘Cladurina Amargoácida’ un ‘Rosadona’

Rūgti pusskābs:

‘Durcolorá’ un ‘Colorá Amarga’

Pusskābs:

‘Solarina’, ‘De la Riega’, ‘Carrió’, ‘Perico’, ‘Perezosa’, ‘Durona de Tresali’, ‘Panquerina’, ‘Raxila Rayada’, ‘Antonona’, ‘Chata Encarnada’, ‘Durón d’Arroes’, ‘Maria Elena’, ‘Mariñana’, ‘Miyeres’, ‘Repinaldo Caravia’, ‘Reineta Pinta’ un ‘Celso’

Pusskābi rūgts:

‘Montes de Llamera’ un ‘Corchu’

Salds:

‘Ernestina’, ‘Verdialona’, ‘Raxila Dulce’, ‘Raxina Dulce’, ‘Raxona Dulce’, ‘Chata Blanca’, ‘Cristalina’, ‘Dura’, ‘Montés de Flor’, ‘Paraguas’ un ‘Verdosa’

Saldi rūgts:

‘Coloradona’, ‘Raxina Amarga’ un ‘Raxarega’

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN) “Sidra de Asturias” / “Sidra d’Asturies” apzīmētās produkcijas (dabīgā sidra un sidra) ražošana notiek, izmantojot sidra ābolu šķirnes, ko atļauts lietot saskaņā ar ACVN noteikumiem un kas ir attiecīgajos Regulācijas padomes reģistros iekļautos zemesgabalos un apstrādātas iekārtās, kuras arī ir reģistrētas Regulācijas padomes reģistros, atrodas audzēšanas/ražošanas apgabalā un ir izgājušas audzēšanas un pārstrādes kontroles, kam ir pakļautas ābolu šķirnes, audzēšanas paņēmieni, izejmateriāli, spiedes, izstrādes process, pildīšana pudelēs un etiķešu uzlīmēšana saskaņā ar Regulācijas padomes izstrādātās kvalitātes sistēmas procesa nodrošināšanas dokumentos fiksētu procedūru.

Sidra ražošanā īpaši jāraugās, lai tad, kad tiek pievienota ogļskābā gāze, tā būtu tikai endogēnās izcelsmes gāze, ko iegūst sulas fermentācijas fāzē (un kas pēc tam tiek savākta, attīrīta, saspiesta, filtrēta un uzglabāta), un ka to pievieno pirms pildīšanas pudelēs. Visa šā procesa kontrole notiek atbilstoši Regulācijas padomes kvalitātes rokasgrāmatā ietvertajām prasībām, kas paredz vismaz analīzes paņēmienu, kuru izmanto, lai noteiktu ogļskābo gāzi, nosakot stabilos vieglos izotopus un C13/C12 attiecību, kas ļauj pārliecināties par pievienotās gāzes izcelsmi.

Sertifikācijas procesa ietvaros notiek produkta vizuālā apskate, dokumentācijas un paņemto paraugu izpēte. Sidriem, kas iziet sertifikāciju, var izmantot etiķetes ar Regulācijas padomes logotipu un norādi “Denominación de Origen Protegida Sidra de Asturias”; uz visiem traukiem ir numurētas kontroles etiķetes, ko nodrošinājusi padome.

Viens no apstrādes posmiem ir arī ābolu mazgāšana un sasmalcināšana. Izspiežot ābolus, tiek iegūta dabīgā ābolu sula, tam seko fermentācija, pārliešana, dzidrināšana, filtrēšana, izmantojot šim nolūkam atļautus produktus un materiālus, un beidzamais posms ir pildīšana pudelēs.

Sidrus var gāzēt ar endogēnas izcelsmes CO2 saskaņā ar šajā dokumentā izklāstītajiem nosacījumiem, produkta specifikāciju un kvalitātes rokasgrāmatu.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Pildīšana pudelēs noteiktajā apgabalā ir atzīta par neatņemamu ar ACVN “Sidra de Asturias” apzīmētā sidra ražošanas procesa sastāvdaļu, lai aizsargātu nosaukuma reputāciju, nodrošinātu produkta autentiskumu, kvalitātes līmeni un raksturīgās īpašības. Pilnu kolektīvo atbildību par to uzņemas šīs shēmas labuma guvēji ar šim nolūkam izveidotās Regulācijas padomes starpniecību.

Tā rezultātā saražotajai produkcijai var piemērot kontroles un izsekošanas pasākumus, kas palīdz izvairīties no tās sajaukšanas ar citu produkciju, jo kontroles, ko veic ražošanas apgabalā (ACVN labuma guvēju atbildībā), ir ļoti detalizētas un sistemātiskas un tās veic speciālisti, kuri labi pārzina produkta raksturīgās īpašības.

Turklāt tas, ka sidra sastāvā drīkst būt tikai endogēnas izcelsmes ogļskābā gāze, kas rodas sidra ražošanas procesā, saistīts ar attiecīgas aparatūras izmantošanu līdztekus pudeļu uzpildīšanas aparatūrai, līdz ar to, ja sidrs būtu jātransportē uz citām iekārtām iepildīšanai pudelēs, rastos neērtības un tiktu ievērojami sarežģīts kontroles process, turklāt rastos risks, ka process tiek veikts neatbilstīgi.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Lai izvairītos no patērētāju maldināšanas, sidra etiķetēm ir jāatbilst ministra 1979. gada 1. augusta Rīkojumam par sidru un citiem dzērieniem, kas ražoti no āboliem, un to 17. punktā ir noteikts, ka uz pudelēm cita starpā jābūt norādītam nosaukumam “sidrs” vai “dabīgais sidrs”.

Uz sidra pudeļu etiķetēm un kontretiķetēm obligāti jābūt salasāmam cilmes vietas nosaukumam “Sidra de Asturias” un citiem piemērojamajos tiesību aktos paredzētajiem datiem.

Patērētājam jāspēj skaidri atšķirt sidra veidus gan pēc izskata, gan aizvākojuma. Ņemot vērā, ka “sidra” pudelē spiediens ir augstāks par trim atmosfērām, ir nepieciešama citāda aizvākojuma sistēma un stikla pudeļu forma.

Jebkurā gadījumā ACVN “Sidra de Asturias” ir jābūt uz visu aizsargātās izcelsmes sidru etiķetēm ar nosacījumu, ka ir ievēroti noteikumos par nosaukuma izmantošanu izklāstītie nosacījumi, turklāt saskaņā ar vispārējiem noteikumiem par pārtikas produktu marķēšanu un noformēšanu uz etiķetēm jābūt norādītam arī apzīmējumam “sidrs” vai “dabīgais sidrs”.

Visas pudeles, kurās atrodas ar šo ACVN aizsargāts sidrs, tiek nodrošinātas ar numurētām kontroles etiķetēm, ko izsniegusi Regulācijas padome.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ābolu audzēšanas un ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Sidra de Asturias” apzīmētā sidra ražošanas apgabals ietver Astūrijas firstistes autonomo apgabalu, vēsturisko un ģeogrāfisko Spānijas ziemeļu teritoriju, kurā ietilpst 78 municipalitātes (pašvaldības): Allande, Aller, Amieva, Avilés, Belmonte de Miranda, Bimenes, Boal, Cabrales, Cabranes, Candamo, Cangas de Narcea, Cangas de Onís, Caravia, Carreño, Caso, Castrillón, Castropol, Coaña, Colunga, Corvera, Cudillero, Degaña, El Franco, Gijón, Gozón, Grado, Grandas de Salime, Ibias, Illano, Illas, Langreo, Las Regueras, Laviana, Lena, Llanera, Llanes, Mieres, Morcín, Muros de Nalón, Nava, Navia, Noreña, Onís, Oviedo, Parres, Peñamellera Alta, Peñamellera Baja, Pesoz, Piloña, Ponga, Pravia, Proaza, Quirós, Ribadedeva, Ribadesella, Ribera de Arriba, Riosa, Salas, San Martín de Oscos, San Martín del Rey Aurelio, Santirso de Abres, Santa Eulalia de Oscos, Santo Adriano, Sariego, Siero, Sobrescobio, Somiedo, Soto del Barco, Tapia de Casariego, Taramundi, Teverga, Tineo, Valdés, Vegadeo, Villanueva de Oscos, Villaviciosa, Villayón, Yernes un Tameza.

Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala platība ir 10 560 km2, taču Astūrija ir viens no Eiropas kalnainākajiem apgabaliem, kur ābolu audzēšanai izmantojamās lauksaimnieciski apstrādājamās platības ir ļoti ierobežotas un audzēšana notiek nelielās ielejās un kalnu nogāzēs visā noteiktajā apgabalā (78 minēto pašvaldību teritorijās).

Astūrijas reģiona ģeogrāfisko un auglības apstākļu dēļ lauksaimniecības uzņēmumi ir vairāk vai mazāk izkliedēti pa visām pašvaldībām, tādējādi lauku apdzīvotās vietas ir mazas un izkaisītas, tāpat kā zemesgabali.

Tradicionālā sidra ābolu audzēšanas kultūra Astūrijā ietvēra ekstensīvu jaukta tipa saimniekošanu – sidra ābeļu platības bija apvienotas ar dabīgajām pļavām. Tā kā Astūrijas saimniecības parasti bija ļoti mazas, šī lopkopības apvienošana ar sidra ražošanai nepieciešamo ābolu audzēšanu ievērojami ietekmēja Astūrijas lauku sociālo un ekonomisko dzīvi: tas deva ģimenes lauksaimniecības uzņēmumiem papildu ienākumus un ļāva zināmā mērā izvairīties no laukiem raksturīgās izolētības, radot jaunu darbības jomu, kura ir ekoloģiski ilgtspējīga un kurā tiek nodarbināti iedzīvotāji.

Līdzīgi tam, kā sidra ābolu dārzi ir izkliedēti pa visu reģionu, arī sulas spiestuves vēstures gaitā aizsākās ar nelielām iekārtām lauksaimnieciskajos uzņēmumos, kas ražoja sidru ģimenes vajadzībām. Ar laiku šī prakse tika aizmirsta, un mūsdienās šīs iekārtas ir koncentrētas vietās, kas atrodas tuvāk infrastruktūrām un rūpnieciskās darbības attīstībai nepieciešamajiem pakalpojumiem.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vēsturiskā informācija

Astūrija ieņem pirmo vietu starp Spānijas sidra ražotājiem, un tās produkcija veido 80 % no visā valstī saražotā sidra daudzuma. Šī reģiona vēsture ir cieši saistīta ar sidra ābolu audzēšanu un šī dzēriena ražošanu, kā tas ir aprakstīts jau ģeogrāfa Strabona darbos sešdesmit gadus pirms mūsu ēras.

Dabas apstākļi

Astūrijas lauksaimnieki gadsimtiem ilgi ir piedalījušies ābeļu šķirņu selekcijā, audzējot stādus no sēklām, nevis potējot, un no tiem izvēloties visražīgākos, vietējai videi vispiemērotākos un tādus, kas ražo labākās kvalitātes sidra darināšanai vispiemērotākos ābolus. Dažādu šķirņu īpašības (saldas, saldi rūgtas, rūgtas, pusskābas, pusskābi rūgtas, rūgti pusskābas, skābas, skābi rūgtas un rūgti skābas) un no tām iegūtie maisījumi piešķir Astūrijas sidram raksturīgo pusskābo garšu.

Nosaukuma attiecināšana uz divu veidu produktiem (sidru un dabīgo sidru) atbilst Spānijā pastāvošajām kvalitātes normām (ministra 1979. gada 1. septembra rīkojums), kur šie divi veidi tiek nodalīti, pamatojoties uz to, ka sidru var izgatavot ar eksogēnas izcelsmes, t. i., no jebkāda avota iegūtu, ogļskābo gāzi.

Abu ar cilmes vietas nosaukumu aizsargāto sidra veidu pamatā ir tā saucamais “dabīgais sidrs”, tikai “sidrs” tiek pagatavots, pievienojot dabīgajam sidram CO2, kas tiek rekuperēta pašā sidra rūgšanas procesā (t. i., tikai endogēno gāzi), un nelielu daudzumu cukura sīrupu. Izejvielas, ražošanas tehnoloģija un rūpnieciskās iekārtas faktiski ir tās pašas, lai gan “dabīgais sidrs” ir izveidojies vēsturiski daudz agrāk un tikai pētījumu un tehnoloģiju attīstības rezultātā 19. gadsimtā parādījās “sidrs” ar pievienotu ogļskābo gāzi.

Ģeogrāfiskais nosaukums “Asturias” ir vēsturiski saistīts ar sidra ražošanu un patēriņu Spānijā, jo tas ir reģions, kurā tiek ražota valsts sidra produkcijas apjoma lielākā daļa.

Cilvēka faktors

Sidra ražošana apgrozījuma ziņā ieņem trešo vietu Astūrijas lauksaimniecības pārtikas ražošanā. Dabīgais sidrs tiek ražots tradicionālajās sulas spiestuvēs, un Astūrijā ir 106 komerciālas sulas spiestuves. Tajās ievērojama nozīme ir ģimenes tradīcijām, jo vairāk nekā 60 % no šīm sulu spiestuvēm ir mantotas. Visbiežāk sastopamā uzņēmumu juridiskā forma ir individuālais uzņēmējs, un tikai aptuveni 10 % sulu spiestuvju ir akciju sabiedrības vai sabiedrības ar ierobežotu atbildību. Dabīgā sidra tirgū Astūrijas produkcijas īpatsvars ir 93 %. Sidra ražošanā dominē 10 uzņēmumi, kas kopā rada 61 % no šā sektora apgrozījuma. Visas Spānijas tirgus patērē 80 % produkcijas, eksportam aiziet 13–14 %, bet tikai 7 % paliek paša reģiona vietējam patēriņam.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Agricultura/Alimentaci%C3%B3n/sidra_de_asturias_modificado.pdf

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---