# Službeni list C 356/4. l

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 356 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.4. listopada 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 356

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.4. listopada 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 13. do 16. studenog 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 147, 26.4.2018.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 29. i 30. studenog 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 156, 3.5.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 13. do 16. studenog 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 147, 26.4.2018.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 29. i 30. studenog 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 156, 3.5.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 147, 26.4.2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 156, 3.5.2018.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 14. studenog 2017. |
| 2018/C 356/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o temi Spašavanje života: poboljšanje sigurnosti automobila u EU-u (2017/2085(INI)) | 2 |
| 2018/C 356/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (2016/2245(INI)) | 10 |
| 2018/C 356/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o akcijskom planu o maloprodajnim financijskim uslugama (2017/2066(INI)) | 20 |
| | Srijeda, 15. studenog 2017. |
| 2018/C 356/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o vladavini prava na Malti (2017/2935(RSP)) | 29 |
| 2018/C 356/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o multilateralnim pregovorima uoči 11. ministarske konferencije WTO-a u Buenos Airesu, 10. – 13. prosinca 2017. (2017/2861(RSP)) | 34 |
| 2018/C 356/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2017/2819(RSP)) | 38 |
| 2018/C 356/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o stanju vladavine prava i demokracije u Poljskoj (2017/2931(RSP)) | 44 |
| | Četvrtak, 16. studenog 2017. |
| 2018/C 356/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o slobodi izražavanja u Sudanu, posebno o slučaju Mohameda Zinea al-Abidinea (2017/2961(RSP)) | 50 |
| 2018/C 356/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o terorističkim napadima u Somaliji (2017/2962(RSP)) | 53 |
| 2018/C 356/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o Madagaskaru (2017/2963(RSP)) | 58 |
| 2018/C 356/11 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI)) | 62 |
| 2018/C 356/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o strategiji EU-a i Afrike: poticaj za razvoj (2017/2083(INI)) | 66 |
| 2018/C 356/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine (2017/2126(INI)) | 77 |
| 2018/C 356/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o Pregledu aktivnosti u području okoliša u EU-u (2017/2705(RSP)) | 84 |
| 2018/C 356/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (2016/2269(INI)) | 89 |
| | Četvrtak, 30. studenog 2017. |
| 2018/C 356/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o stanju u Jemenu (2017/2849(RSP)) | 104 |
| 2018/C 356/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (2017/2127(INI)) | 110 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 15. studenog 2017. |
| 2018/C 356/18 | Preporuka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2017/2130(INI)) | 130 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 14. studenog 2017.

2018/C 356/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o temi Spašavanje života: poboljšanje sigurnosti automobila u EU-u (2017/2085(INI))

2

2018/C 356/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (2016/2245(INI))

10

2018/C 356/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o akcijskom planu o maloprodajnim financijskim uslugama (2017/2066(INI))

20

Srijeda, 15. studenog 2017.

2018/C 356/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o vladavini prava na Malti (2017/2935(RSP))

29

2018/C 356/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o multilateralnim pregovorima uoči 11. ministarske konferencije WTO-a u Buenos Airesu, 10. – 13. prosinca 2017. (2017/2861(RSP))

34

2018/C 356/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2017/2819(RSP))

38

2018/C 356/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o stanju vladavine prava i demokracije u Poljskoj (2017/2931(RSP))

44

Četvrtak, 16. studenog 2017.

2018/C 356/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o slobodi izražavanja u Sudanu, posebno o slučaju Mohameda Zinea al-Abidinea (2017/2961(RSP))

50

2018/C 356/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o terorističkim napadima u Somaliji (2017/2962(RSP))

53

2018/C 356/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o Madagaskaru (2017/2963(RSP))

58

2018/C 356/11

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

62

2018/C 356/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o strategiji EU-a i Afrike: poticaj za razvoj (2017/2083(INI))

66

2018/C 356/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine (2017/2126(INI))

77

2018/C 356/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o Pregledu aktivnosti u području okoliša u EU-u (2017/2705(RSP))

84

2018/C 356/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (2016/2269(INI))

89

Četvrtak, 30. studenog 2017.

2018/C 356/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o stanju u Jemenu (2017/2849(RSP))

104

2018/C 356/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (2017/2127(INI))

110

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 15. studenog 2017.

2018/C 356/18

Preporuka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2017/2130(INI))

130

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 30. studenog 2017. |
| 2018/C 356/19 | Odluka Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Ani Gomes (2017/2096(IMM)) | 137 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Četvrtak, 30. studenog 2017.

2018/C 356/19

Odluka Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Ani Gomes (2017/2096(IMM))

137

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 14. studenog 2017. |
| 2018/C 356/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Italija – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD)) | 139 |
| 2018/C 356/21 | P8_TA(2017)0424Prostorne tipologije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet) | 143 |
| 2018/C 356/22 | P8_TA(2017)0425Priznavanje stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/50/EZ i Direktive Vijeća 91/672/EEZ (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ | 144 |
| 2018/C 356/23 | P8_TA(2017)0426Suradnja između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004 | 145 |
| | Srijeda, 15. studenog 2017. |
| 2018/C 356/24 | P8_TA(2017)0429Razdoblje za donošenje delegiranih akata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU u pogledu razdoblja za donošenje delegiranih akata (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU u pogledu razdoblja za donošenje delegiranih akata | 146 |
| 2018/C 356/25 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Karela Pinxtena za člana Revizorskog suda (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE)) | 147 |
| 2018/C 356/26 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Pietra Russa za člana Revizorskog suda (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE)) | 148 |
| 2018/C 356/27 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Hannua Takkule za člana Revizorskog suda (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE)) | 149 |
| 2018/C 356/28 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Baudilija Toméa Muguruze za člana Revizorskog suda (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE)) | 150 |
| 2018/C 356/29 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Bettine Jakobsen za članicu Revizorskog suda (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE)) | 151 |
| 2018/C 356/30 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Joãa Alexandrea Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Revizorskog suda (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE)) | 152 |
| 2018/C 356/31 | Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Iliane Ivanove za članicu Revizorskog suda (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE)) | 153 |
| 2018/C 356/32 | P8_TA(2017)0437Zaštita od dampinškog i subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije | 154 |
| | Četvrtak, 16. studenog 2017. |
| 2018/C 356/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE)) | 156 |
| | Četvrtak, 30. studenog 2017. |
| 2018/C 356/34 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017. (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD)) | 157 |
| 2018/C 356/35 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017.: Smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva i novčane kazne) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD)) | 160 |
| 2018/C 356/36 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2018. omogućila isplata predujmova (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD)) | 163 |
| 2018/C 356/37 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD)) | 165 |
| 2018/C 356/38 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev Grčke – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD)) | 168 |
| 2018/C 356/39 | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Finska – EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD)) | 172 |
| 2018/C 356/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD)) | 176 |
| 2018/C 356/41 | P8_TA(2017)0460Promjene koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja | 196 |
| 2018/C 356/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Arapske Republike Egipta kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Arapske Republike Egipta u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE)) | 197 |
| 2018/C 356/43 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE)) | 198 |
| 2018/C 356/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE)) | 199 |
| 2018/C 356/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Rumunjske da u interesu Europske unije prihvati pristup Čilea, Islanda i Bahama Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE)) | 200 |
| 2018/C 356/46 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Paname, Urugvaja, Kolumbije i El Salvadora Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE)) | 201 |
| 2018/C 356/47 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Hrvatske, Nizozemske, Portugala i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup San Marina Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE)) | 202 |
| 2018/C 356/48 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Gruzije i Južne Afrike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE)) | 203 |
| 2018/C 356/49 | P8_TA(2017)0468Prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice | 204 |
| 2018/C 356/50 | P8_TA(2017)0469Instrument za doprinos stabilnosti i miru ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru | 206 |
| 2018/C 356/51 | P8_TA(2017)0470Rangiranje neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji | 208 |
| 2018/C 356/52 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza poreza na dodanu vrijednost za isporuke usluga i prodaju robe na daljinu (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS)) | 209 |
| 2018/C 356/53 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS)) | 217 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 14. studenog 2017.

2018/C 356/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Italija – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

139

2018/C 356/21

P8_TA(2017)0424Prostorne tipologije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet)

143

2018/C 356/22

P8_TA(2017)0425Priznavanje stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/50/EZ i Direktive Vijeća 91/672/EEZ (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ

144

2018/C 356/23

P8_TA(2017)0426Suradnja između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004

145

Srijeda, 15. studenog 2017.

2018/C 356/24

P8_TA(2017)0429Razdoblje za donošenje delegiranih akata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU u pogledu razdoblja za donošenje delegiranih akata (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU u pogledu razdoblja za donošenje delegiranih akata

146

2018/C 356/25

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Karela Pinxtena za člana Revizorskog suda (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

147

2018/C 356/26

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Pietra Russa za člana Revizorskog suda (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

148

2018/C 356/27

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Hannua Takkule za člana Revizorskog suda (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

149

2018/C 356/28

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Baudilija Toméa Muguruze za člana Revizorskog suda (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

150

2018/C 356/29

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Bettine Jakobsen za članicu Revizorskog suda (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

151

2018/C 356/30

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Joãa Alexandrea Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Revizorskog suda (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

152

2018/C 356/31

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Iliane Ivanove za članicu Revizorskog suda (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

153

2018/C 356/32

P8_TA(2017)0437Zaštita od dampinškog i subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije

154

Četvrtak, 16. studenog 2017.

2018/C 356/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

156

Četvrtak, 30. studenog 2017.

2018/C 356/34

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017. (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

157

2018/C 356/35

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017.: Smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva i novčane kazne) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

160

2018/C 356/36

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2018. omogućila isplata predujmova (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

163

2018/C 356/37

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

165

2018/C 356/38

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev Grčke – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

168

2018/C 356/39

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Finska – EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

172

2018/C 356/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

176

2018/C 356/41

P8_TA(2017)0460Promjene koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja

196

2018/C 356/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Arapske Republike Egipta kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Arapske Republike Egipta u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

197

2018/C 356/43

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

198

2018/C 356/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

199

2018/C 356/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Rumunjske da u interesu Europske unije prihvati pristup Čilea, Islanda i Bahama Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

200

2018/C 356/46

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Paname, Urugvaja, Kolumbije i El Salvadora Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

201

2018/C 356/47

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Hrvatske, Nizozemske, Portugala i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup San Marina Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

202

2018/C 356/48

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Gruzije i Južne Afrike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

203

2018/C 356/49

P8_TA(2017)0468Prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice

204

2018/C 356/50

P8_TA(2017)0469Instrument za doprinos stabilnosti i miru ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru

206

2018/C 356/51

P8_TA(2017)0470Rangiranje neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji

208

2018/C 356/52

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza poreza na dodanu vrijednost za isporuke usluga i prodaju robe na daljinu (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

209

2018/C 356/53

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

217

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

4.10.2018

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 356/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2017.–2018.

Dnevne sjednice od 13. do 16. studenog 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 147, 26.4.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 29. i 30. studenog 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 156, 3.5.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 14. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/2

---

P8_TA(2017)0423

Spašavanje života: poboljšanje sigurnosti automobila u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o temi „Spašavanje života: poboljšanje sigurnosti automobila u EU-u” (2017/2085(INI))

(2018/C 356/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije naslovljeno „Spašavanje života: poboljšanje sigurnosti automobila u EU-u – Izvješće o praćenju i procjeni naprednih značajki sigurnosti vozila, njihovoj troškovnoj učinkovitosti i izvedivosti u svrhu preispitivanja propisa o općenitoj sigurnosti vozila te o zaštiti pješaka i ostalih nezaštićenih sudionika u prometu” (COM(2016)0787) i radni dokument službi Komisije priložen tom Izvješću (SWD(2016)0431), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije naslovljeno „Spašavanje života: poboljšanje sigurnosti automobila u EU-u – Izvješće o praćenju i procjeni naprednih značajki sigurnosti vozila, njihovoj troškovnoj učinkovitosti i izvedivosti u svrhu preispitivanja propisa o općenitoj sigurnosti vozila te o zaštiti pješaka i ostalih nezaštićenih sudionika u prometu” (COM(2016)0787) i radni dokument službi Komisije priložen tom Izvješću (SWD(2016)0431),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zahtjevima za homologaciju tipa za opću sigurnost motornih vozila, njihovih prikolica i sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zahtjevima za homologaciju tipa za opću sigurnost motornih vozila, njihovih prikolica i sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 78/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o homologaciji motornih vozila s obzirom na zaštitu pješaka i ostalih nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, izmjeni Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2003/102/EZ i 2005/66/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 78/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o homologaciji motornih vozila s obzirom na zaštitu pješaka i ostalih nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu, izmjeni Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2003/102/EZ i 2005/66/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/47/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o pregledima tehničke ispravnosti na cesti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/47/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o pregledima tehničke ispravnosti na cesti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima protiv sigurnosti prometa na cestama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima protiv sigurnosti prometa na cestama (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/719 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Direktive Vijeća 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/719 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Direktive Vijeća 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/758 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/758 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. naslovljenu „Provedba Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. naslovljenu „Provedba Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o cestovnom prometu u Europskoj uniji (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o cestovnom prometu u Europskoj uniji (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvim važnim koracima prema strategiji o ozlijeđenima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvim važnim koracima prema strategiji o ozlijeđenima (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o sigurnosti europskog cestovnog prometa za razdoblje 2011. – 2020. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o sigurnosti europskog cestovnog prometa za razdoblje 2011. – 2020. (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (11),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za kooperativne inteligentne prometne sustave, važan korak prema kooperativnoj, povezanoj i automatiziranoj mobilnosti” (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za kooperativne inteligentne prometne sustave, važan korak prema kooperativnoj, povezanoj i automatiziranoj mobilnosti” (COM(2016)0766),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod naslovom „Ususret europskom području sigurnosti na cestama: smjernice za politiku o sigurnosti na cestama za razdoblje 2011. – 2020. (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod naslovom „Ususret europskom području sigurnosti na cestama: smjernice za politiku o sigurnosti na cestama za razdoblje 2011. – 2020. (COM(2010)0389),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „CARS 2020.: akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi” (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „CARS 2020.: akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi” (COM(2012)0636),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Korist i izvedivost niza novih tehnologija i nereguliranih mjera u području sigurnosti putnika u vozilima i zaštite nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu koje je sastavio Laboratorij za prometna istraživanja i koje je objavljeno 26. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Korist i izvedivost niza novih tehnologija i nereguliranih mjera u području sigurnosti putnika u vozilima i zaštite nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu koje je sastavio Laboratorij za prometna istraživanja i koje je objavljeno 26. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „O provedbi 6. cilja političkih smjernica Komisije o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima” (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „O provedbi 6. cilja političkih smjernica Komisije o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima” (SWD(2013)0094),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. lipnja 2017. o sigurnosti na cestama kojima se podupire Izjava iz Vallette iz ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. lipnja 2017. o sigurnosti na cestama kojima se podupire Izjava iz Vallette iz ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir paket Europa u pokretu, koji je Komisija objavila 31. svibnja 2017., koji obuhvaća skup od osam zakonodavnih inicijativa s posebnim naglaskom na cestovnom prometu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket Europa u pokretu, koji je Komisija objavila 31. svibnja 2017., koji obuhvaća skup od osam zakonodavnih inicijativa s posebnim naglaskom na cestovnom prometu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda 70/260 od 15. travnja 2016. naslovljenu „Poboljšanje globalne sigurnosti u cestovnom prometu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda 70/260 od 15. travnja 2016. naslovljenu „Poboljšanje globalne sigurnosti u cestovnom prometu”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0330/2017),

| A. | budući da svake godine na europskim cestama smrtno strada oko 25 500 osoba, a oko 135 000 osoba zadobije teške ozljede, potrebno je u suradnji s državama članicama poduzeti veći broj, među ostalim učinkovitijih mjera ako se želi postići cilj „Vizija nula”, odnosno da nema poginulih u prometu; |
| --- | --- |

A.

budući da svake godine na europskim cestama smrtno strada oko 25 500 osoba, a oko 135 000 osoba zadobije teške ozljede, potrebno je u suradnji s državama članicama poduzeti veći broj, među ostalim učinkovitijih mjera ako se želi postići cilj „Vizija nula”, odnosno da nema poginulih u prometu;

| B. | budući da sigurnost u cestovnom prometu ovisi o tri faktora: o vozilu, infrastrukturi i ponašanju vozača te su stoga za poboljšanje sigurnosti prometa na cestama neophodne mjere u sva tri područja, a učinkovite mjere trebale bi se poduzeti u području aktivne i pasivne sigurnosti vozila; |
| --- | --- |

B.

budući da sigurnost u cestovnom prometu ovisi o tri faktora: o vozilu, infrastrukturi i ponašanju vozača te su stoga za poboljšanje sigurnosti prometa na cestama neophodne mjere u sva tri područja, a učinkovite mjere trebale bi se poduzeti u području aktivne i pasivne sigurnosti vozila;

| C. | budući da se prosječna starost osobnih automobila, lakih gospodarskih vozila i teških teretnih vozila u EU-u konstantno povećava i sad je iznad 10 godina; budući da starost vozila ima izravan utjecaj na posljedice prometne nesreće i pretrpljene ozljede; |
| --- | --- |

C.

budući da se prosječna starost osobnih automobila, lakih gospodarskih vozila i teških teretnih vozila u EU-u konstantno povećava i sad je iznad 10 godina; budući da starost vozila ima izravan utjecaj na posljedice prometne nesreće i pretrpljene ozljede;

| D. | budući da se sustavima za pomoć u vožnji povećava sigurnost vozila te se osobama smanjene pokretljivosti i starijim osobama također omogućuje sigurno i aktivno sudjelovanje u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

D.

budući da se sustavima za pomoć u vožnji povećava sigurnost vozila te se osobama smanjene pokretljivosti i starijim osobama također omogućuje sigurno i aktivno sudjelovanje u cestovnom prometu;

| E. | budući da se inteligentnim sustavima za vožnju smanjuje zagušenje prometa i vozači upozoravaju o opasnostima na ruti te tako doprinose smanjenju rizika od nesreća; |
| --- | --- |

E.

budući da se inteligentnim sustavima za vožnju smanjuje zagušenje prometa i vozači upozoravaju o opasnostima na ruti te tako doprinose smanjenju rizika od nesreća;

| F. | budući da prijelaz na potpuno samostalna vozila rapidno napreduje te da je općenito sigurnost prometa na cestama hitno pitanje, Komisija mora najkasnije do prvog tromjesečja 2018. predložiti reviziju Uredbe o općoj sigurnosti; budući da daljnje odgode ni u kojem slučaju nisu prihvatljive; |
| --- | --- |

F.

budući da prijelaz na potpuno samostalna vozila rapidno napreduje te da je općenito sigurnost prometa na cestama hitno pitanje, Komisija mora najkasnije do prvog tromjesečja 2018. predložiti reviziju Uredbe o općoj sigurnosti; budući da daljnje odgode ni u kojem slučaju nisu prihvatljive;

| G. | budući da se 38 % svih smrtnih slučajeva dogodi u urbanim područjima te u njima često sudjeluju nezaštićeni sudionici u cestovnom prometu, države članice trebale bi u planiranju gradskog prometa u obzir uzeti nezaštićene sudionike u cestovnom prometu i poboljšati postupanje prema njima kad je riječ o načinima prijevoza kao što su automobili i autobusi; budući da bi Komisija trebala predstaviti svoju reviziju Uredbe o zaštiti pješaka; |
| --- | --- |

G.

budući da se 38 % svih smrtnih slučajeva dogodi u urbanim područjima te u njima često sudjeluju nezaštićeni sudionici u cestovnom prometu, države članice trebale bi u planiranju gradskog prometa u obzir uzeti nezaštićene sudionike u cestovnom prometu i poboljšati postupanje prema njima kad je riječ o načinima prijevoza kao što su automobili i autobusi; budući da bi Komisija trebala predstaviti svoju reviziju Uredbe o zaštiti pješaka;

| H. | budući da postoji jasna veza između sigurnosti prometa na cestama i uvjeta rada profesionalnih sudionika u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

H.

budući da postoji jasna veza između sigurnosti prometa na cestama i uvjeta rada profesionalnih sudionika u cestovnom prometu;

Opći zahtjevi

| 1. | ističe da bi države članice trebale provoditi učinkovite i redovite kontrole vozača jer su glavni uzroci nesreća i dalje brzina neprilagođena uvjetima vožnje i prekomjerna brzina, odvraćanje pozornosti i vožnja pod utjecajem alkohola ili droga i prevelik umor te stoga:






  (a) | poziva Komisiju da odredi postotak vozila kategorija M1 i N1 koja će se kontrolirati; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

poziva Komisiju da odredi postotak vozila kategorija M1 i N1 koja će se kontrolirati;

| (b) | poziva Komisiju da uvede stroži nadzor nad ispravnom provedbom obveznih ograničenja radnog vremena i razdoblja odmora za vozače koji su profesionalni sudionici u cestovnom prometnu; |
| --- | --- |

(b)

poziva Komisiju da uvede stroži nadzor nad ispravnom provedbom obveznih ograničenja radnog vremena i razdoblja odmora za vozače koji su profesionalni sudionici u cestovnom prometnu;

| (c) | poziva države članice da pojačaju razmjenu najboljih praksi, osobito onih koje su povezane s inteligentnim strategijama provedbe te da predvide odvraćajuće kazne za počinitelje; |
| --- | --- |

(c)

poziva države članice da pojačaju razmjenu najboljih praksi, osobito onih koje su povezane s inteligentnim strategijama provedbe te da predvide odvraćajuće kazne za počinitelje;

| 2. | napominje da se oko 25 % svih smrtnih slučajeva u prometu u EU-u godišnje dogodi zbog konzumacije alkohola; stoga poziva Komisiju da ocijeni moguću dodanu vrijednost usklađivanja koncentracije alkohola u krvi diljem EU-a na 0,0 % za nove vozače u prve dvije godine nakon stjecanja vozačke dozvole i za profesionalne vozače te pozdravlja politiku nulte tolerancije nekih država članica za vožnju u alkoholiziranom stanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na Komisiju da, imajući na umu da je malteško predsjedništvo 29. ožujka 2017. izdalo Izjavu iz Vallette o poboljšanju sigurnosti na cestama, u novu strategiju za sigurnost prometa na cestama za razdoblje 2020. – 2030. uključi nove ciljeve kako bi se broj teških ozljeda na cestama u EU-u smanjio za pola; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da znatno poboljšaju stanje cestovne infrastrukture redovitim i učinkovitim održavanjem, među ostalim održavanjem prometnih znakova i signalno-sigurnosnih sustava, i odgovarajućom modernizacijom kako bi se mogle suočiti s obujmom prometa te da uvedu inovativne mjere kojima se jamči potpuna funkcionalnost i poboljšava interoperabilnost sustava za pomoć u vožnji, a rezultat će biti takozvana pametna infrastruktura; poziva Komisiju da uspostavi mehanizam kojim se osigurava da europska cestovna infrastruktura ostane u odgovarajućem stanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da prilagodba infrastrukture (kao što su određene vrste zaštitnih ograda ili uspornika) može ponekad prouzročiti ili pogoršati određene nesreće, osobito kad u njima sudjeluju motocikli na dva kotača; stoga poziva Komisiju da predloži mjere za standardizaciju kojima bi se mogli ukloniti nedostatci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje da brojni vozači nisu svjesni nužnosti i načina formiranja puta za vozila hitne pomoći na autocestama te stoga poziva Komisiju da uspostavi zajedničke standarde za stvaranje takvih putova i da pokrene europsku kampanju za podizanje razine osviještenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da polovinu svih smrtnih slučajeva pješaka i biciklista u prometnim nesrećama čine osobe starije od 65 godina te da su nesreće na cestama najčešći uzrok smrti među mladima; stoga poziva države članice da starijim osobama i mladim vozačima omoguće sigurnije sudjelovanje u cestovnom prometu razvojem dobro oglašenih programa kojima će se spriječiti opasnost od nesreća povezanih s dobi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da su u 51 % slučajeva žrtve prometnih nesreća sa smrtnim ishodom u cestovnom prometu u urbanim područjima pješaci i biciklisti te stoga potiče gradove da u svoje planove mobilnosti uvedu ciljeve za smanjenje broja nesreća na cestama i prometnih nesreća; također poziva države članice da u većoj mjeri u obzir uzmu nezaštićene sudionike u prometu rješavanjem kritičnih točaka na kojima se događaju nesreće te izgradnjom i održavanjem sigurnije pješačke i biciklističke infrastrukture ili proširenjem i modernizacijom postojeće infrastrukture da se istodobno pobrinu za bolje označivanje; poziva Komisiju da uz osiguranje dostupnosti postojećih programa financiranja poduzme daljnje mjere na razini EU-a kako bi se olakšalo opće poboljšanje biciklističke infrastrukture te da predvidi obvezno uvođenje novih tehnologija aktivne i pasivne sigurnosti vozila kojima će se prije svega štititi nezaštićeni sudionici u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da neki biciklisti ne poznaju prometne propise i/ili ih ne poštuju zbog čega ponekad dođe do situacija u kojima je ugrožena njihova sigurnost i sigurnost ostalih sudionika u cestovnom prometu; poziva Komisiju da razmotri prijedlog kojim bi se poticala sigurnija vožnja bicikla, a time bi se omogućilo nesmetano povezivanje s drugim načinima urbane mobilnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče operatore inteligentnih prometnih sustava i javnog prijevoza da nastave razvijati tehnologije za vozila kojima se vozači potiču na prijelaz na sigurnije načine prijevoza kad ulaze u urbana područja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje da su nova prijevozna sredstva kao što su električni bicikli i druga električna prijevozna sredstva sve popularnija; stoga poziva Komisiju da bez odgode preispita sigurnosne zahtjeve za takva vozila te da uz poštovanje načela supsidijarnosti podnese prijedloge za njihovu sigurnu integraciju u cestovni prijevoz; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da bi se razvojem i uvođenjem sigurnosnih sustava trebala jamčiti sigurnost cestovnog prometa i da je za taj proces potrebno određeno razdoblje prilagodbe; stoga poziva Komisiju da u obzir uzme vrijeme potrebno za njihov razvoj prije nego što se počnu primjenjivati posebni tehnički propisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da su prijevare s brojačem kilometara i dalje neriješen problem, osobito na tržištu rabljenih automobila, kako je Europska komisija navela u svojoj studiji o funkcioniranju tržišta rabljenih automobila iz perspektive potrošača; apelira na Komisiju i države članice da učinkovitim mjerama i zakonodavstvom riješe pitanje neovlaštenih zahvata na brojačima kilometara ili manipuliranja njima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da je mogućnost za nesreće tim veća što je više vozila na cesti; stoga poziva države članice i Komisiju da promiču kolektivnu i zajedničku mobilnost, osobito u urbanim područjima, kako bi se smanjio vozni park na cestama kao i mjere za povećanje udjela bicikala i vozila kojima upravljaju profesionalni vozači; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se obvezna oprema u vozilu razlikuje među državama članicama i stoga poziva Komisiju da na razini EU-a sastavi popis predmeta koji se obvezno moraju nalaziti u vozilu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi EU i njegovi istraživački centri trebali imati vodeću ulogu u razvoju autonomnih vozila jer će ona revolucionirati automobilski sektor, posebno kad je riječ o sigurnosti prometa na cestama, s obzirom na to da se očekuje da će svake godine spasiti na tisuće života i doprinijeti digitalizaciji unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

16.

Sustavi za pomoć u vožnji u svrhu povećanja sigurnosti prometa na cestama

| 17. | ističe da zbog ljudske pogreške ili interakcija ljudske pogreške s vozilom i/ili infrastrukturom dolazi do oko 92 % svih nesreća i da bi stoga trebala biti obvezna ugradnja samo onih sigurnosnih sustava za pomoć u vožnji za koje je znanstveno dokazano da znatno doprinose povećanju sigurnosti prometa na cestama, koji imaju povoljan omjer troškova i koristi te koji su spremni za stavljanje na tržište; povrh toga, smatra da povećanje kupovne cijene koje iz toga proizlazi ne bi trebalo biti toliko nerazmjerno da si ih kupci koji namjeravaju kupiti takva vozila ne mogu priuštiti te da bi sustave za pomoć u vožnji koji su bitni za sigurnost prometa na cestama trebalo redovito provjeravati; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da pri provedbi nadzora nad tržištem automobila ispita navedene sigurnosne sustave; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da se korist od poboljšanih sigurnosnih standarda i opreme može ostvariti samo ako se postojeće i buduće odredbe zaista primjenjuju i provode; u tom pogledu poziva da se na europskoj razini poveća nadzor nad homologacijskim tijelima i tehničkim službama u Uniji; osim toga, poziva na veći i neovisniji post-tržišni nadzor vozila na cestama u cijeloj Uniji kako bi se osiguralo da su ona i dalje usklađena s kriterijima sigurnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da bi europski potrošači trebali biti u mogućnosti računati na brze, odgovarajuće i koordinirane korektivne mjere u slučajevima kad se utvrde nesukladnosti, uključujući po potrebi povlačenje vozila na razini Unije; smatra da bi gospodarski subjekti trebali biti odgovorni za svaku štetu prouzročenu vlasnicima predmetnih vozila zbog nesukladnosti ili nakon povlačenja vozila; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju razinu sigurnosti postojećih vozila u upotrebi te da podupiru razvoj i inovacije kojima će se poboljšati sigurnost automobila koji su već u upotrebi poticanjem naknadne ugradnje ekonomičnih sustava sigurnosti na cestama koji vozačima pomažu da bolje reagiraju u opasnim situacijama kao i promicanjem takve ugradnje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva proizvođače i operatore:






  (a) | da stanje aktivacije svakog sustava za pomoć u vožnji učine uočljivim vozaču; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

da stanje aktivacije svakog sustava za pomoć u vožnji učine uočljivim vozaču;

| (b) | da u sustave koji se mogu isključiti ugrade mehanizam za isključivanje s dva stupnja, pri čemu vozač prvo može isključiti samo signal za upozorenje, a tek u drugom stupnju deaktivirati sam sustav; |
| --- | --- |

(b)

da u sustave koji se mogu isključiti ugrade mehanizam za isključivanje s dva stupnja, pri čemu vozač prvo može isključiti samo signal za upozorenje, a tek u drugom stupnju deaktivirati sam sustav;

| (c) | da se pobrinu za to da se nakon svakog ponovnog pokretanja vozila sustav za pomoć u vožnji ponovno aktivira; i |
| --- | --- |

(c)

da se pobrinu za to da se nakon svakog ponovnog pokretanja vozila sustav za pomoć u vožnji ponovno aktivira; i

| (d) | da uvedu politiku određivanja cijena kojom će se potrošači potaknuti na odabir vozila opremljenih sigurnosnim sustavima i sustavima za pomoć u vožnji; |
| --- | --- |

(d)

da uvedu politiku određivanja cijena kojom će se potrošači potaknuti na odabir vozila opremljenih sigurnosnim sustavima i sustavima za pomoć u vožnji;

| 23. | naglašava da bi se upozorenja trebala dovoljno razlikovati tako da se odmah može prepoznati na koji se sustav pomoć odnosi te da ta upozorenja trebaju biti takva da ih jednostavno uočavaju starije osobe, osobe s invaliditetom poput osoba s oštećenjem sluha i/ili vida i osobe smanjene pokretljivosti; stoga poziva uključene strane da utvrde odgovarajuće jedinstvene standarde s mogućnošću rješenja karakterističnih za operatora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja činjenicu da gotovo svi automobili koji se testiraju u okviru europskog programa za ocjenu sigurnosti novih automobila za potrošače (Euro NCAP) dobivaju pet zvjezdica i da se većina proizvođača automobila uspješno suočila s izazovom ispunjavanja novih zahtjeva Euro NCAP-a; primjećuje, međutim, da se u okviru Euro NCAP-a ne testiraju svi modeli automobila koji se prodaju u Europi i da se svi automobili iste vrste ne prodaju s jednakim specifikacijama, što može biti nejasno za potrošače te stoga predstavlja razinu povjerenja u vozilo koja u usporedbi sa stvarnim performansama kupljenog modela nije utemeljena; zato podsjeća na važnost snažnog temeljnog standarda za obvezne sigurnosne zahtjeve kojima se jamči da je sva potrebna sigurnosna oprema prisutna u cijelom voznom parku koji se koristi i prodaje u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi Euro NCAP trebao uvijek odražavati aktualno stanje sigurnosti određenog modela automobila te ga potiče da u ocjenjivanju sigurnosti novih vozila bude ambiciozniji od minimalnih zahtjeva utvrđenih u zakonodavstvu i da u obzir uzme ažurirane minimalne zakonske zahtjeve kako bi se dalje poticao razvoj vozila koja jamče visoke standarde sigurnosti na cestama tako da Europa ostane ambiciozna i djeluje kao svjetski lider u području sigurnosti automobila; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da zajedno s Gospodarskom komisijom Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) donese standarde kako bi se na međunarodnoj razini postigla sukladnost i kako bi se istovremeno izuzeća iz obveze ugradnje sustava za pomoć u vožnji ograničila na najmanji mogući broj radi poboljšanja opće sigurnosti na cestama; povrh toga, ističe da bi proizvođači trebali izraditi jasne informativne materijale koji bi vozačima pomogli da bolje razumiju različite sustave za pomoć u vožnji i načine njihova funkcioniranja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na usklađeni, europski pristup kojim se u obzir uzima sve postojeće međunarodno i nacionalno zakonodavstvo i jamči njegova komplementarnost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da istraži sudjelovanje vozila posebne namjene u nesrećama u urbanim područjima i, po potrebi, iz obveze ugradnje sustava za pomoć u vožnji ukloni postojeća izuzeća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da obuka vozača treba obuhvaćati redovite i dodatne programe osposobljavanja za korištenje obveznog mehanizma za pomoć u vožnji, pri čemu posebnu pozornost treba pridati starijim osobama i osobama smanjene pokretljivosti; apelira na auto škole, s jedne strane, da u svoje osposobljavanje polaznika uključe pitanja povezana s radom tih sustava i, s druge strane, da stjecanje vozačke dozvole povežu s provedenim stručnim i praktičnim osposobljavanjem na cesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da se financijskim poticajima, na primjer poreznim poticajima ili potporama za osiguranje, za mjere poput ugradnje dodatnih sigurnosnih sustava za pomoć u vožnji u nove ili rabljene automobile ili njihova uključivanja u osposobljavanje vozača, može olakšati uvođenje na tržište vozila s naprednim sigurnosnim značajkama; poziva države članice da razmotre uvođenje takvih mehanizama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da od sudionika na tržištu zahtijeva da se pobrinu za primjenu otvorenih standarda i sučelja kojima će se dodatno poboljšati interoperabilnost kako bi se na temelju pristupa relevantnim podacima o vozilima i sustavima, uključujući njihova ažuriranja, svakom kvalificiranom stručnjaku omogućilo provođenje neovisnih testiranja, uz poštovanje vlasničkih podataka i intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da bi se trebala zajamčiti visoka razina zaštite i čuvanja podataka u smislu Uredbe (EU) 2016/679 (Opća uredba o zaštiti podataka) i prava na zaštitu privatnosti i osobnih podataka kao i visoka razina IT sigurnosti kako bi se izbjegli novi rizici od nesreća prouzročenih daljinskim upravljanjem ugrađenim sustavima ili problemi povezani s kompatibilnošću; preporučuje da se istraži načelo vlasništva nad podacima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava važnost korištenja informacija o pouzdanom položaju i vremenu koje omogućuju satelitski sustavi za određivanje položaja te primjene sustava EGNOS/GNSS na aktivnu sigurnost na cestama; poziva na poduzimanje dodatnih napora kako bi se u okviru sustava EGNOS/GNSS postigla točnost aktivne sigurnosti na cestama od manje od jednog metra da bi se sposobnost sustava za smanjenje brzine vozila promijenila u sposobnost sustava za automatsku intervenciju i promjenu putanje vozila; poziva na promicanje povećane sigurnosti na cestama integriranjem podataka EGNOS-a i GNSS-a u sustave za nadzor ugrađene u vozila; |
| --- | --- |

33.

Sigurnosne mjere za sprečavanje nesreća

| 34. | pozdravlja činjenicu da su od studenog 2015. sustavi kočenja u slučaju nužde obvezni za sve nove kamione i autobuse u EU-u, no poziva Komisiju da propiše obvezu ugradnje automatskog sustava kočenja u slučaju nužde koji prepoznaje pješake, bicikliste, laka vozila s dva kotača i motocikliste, u automobile, laka gospodarska vozila, autobuse i posebno u teška teretna vozila jer imaju veliki potencijal za sprečavanje prometnih nesreća na cestama zbog snažnog samostalnog kočenja te stoga i kraćeg zaustavnog puta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na sigurniji dizajn prednjeg dijela teških teretnih vozila, što je povezano s boljom vidljivošću pješaka i biciklista, kao i na prepreke za sprečavanje sudara i ublažavanje posljedica sudara; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na obveznu ugradnju pametnih sustava za reguliranje brzine koji se mogu isključiti i koji pokazuju ograničenja brzine, znakove za zaustavljanje i semafore te koji pomažu vozačima da ne prekoračuju ograničenja brzine; poziva države članice da se pobrinu za održavanje besprijekornog stanja prometnih znakova te dobru čitljivost oznaka na kolniku i prometnih znakova; naglašava da je za pravilan rad pametnih sustava za pomoć potrebno imati ažurirane mrežne cestovne karte s aktualnim oznakama ograničenja brzine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da za poboljšanje sigurnosti prometa na cestama ostale sudionike u prometu treba bolje upozoriti na usporavanje vozila jasno vidljivim svjetlosnim signalima na vozilima i očekuje obvezno korištenje pokazivača kočenja u slučaju nužde u obliku treperećeg svjetla kočnice ili treperećih svjetala koja ukazuju na opasnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da bi zbog važnosti za sigurnost prometa na cestama trebao biti obvezan sustav upozorenja o nenamjernom napuštanju prometne trake koji se može isključiti te koji samo ne upozorava, nego se i aktivira se na odgovarajući način, ne sprečavajući pritom vozača da izravno djeluje; napominje da je za uporabu tog sustava upozoravanja nužno održavanje oznaka na kolniku u stanju u kojem su jasno prepoznatljivi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da je povećanje izravnog vidnog polja vozača u teškim teretnim vozilima i autobusima te smanjenje ili uklanjanje mrtvih kutova od ključne važnosti za poboljšanje sigurnosti tih vozila u cestovnom prometu; stoga poziva Komisiju da propiše obvezne ambiciozne diferencirane standarde za izravno vidno polje i obveznu ugradnju prednjih, bočnih i stražnjih kamera, senzora i sustava za pomoć pri skretanju te napominje da bi te mjere trebale biti u skladu s Direktivom (EU) 2015/719 i da ne bi trebale dovesti do prekoračenja rokova za provedbu utvrđenih u toj Direktivi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je potrebno osigurati preduvjete za ugradnju uređaja za blokadu vozila u slučaju alkoholiziranosti i sustava nadzora odvraćanja pozornosti vozača i njegove budnosti te poziva na upotrebu uređaja za blokadu vozila kao mjeru rehabilitacije za profesionalne vozače i vozače koji su prouzročili prometnu nesreću pod utjecajem alkohola te su zato bili kažnjeni zbog kaznenog djela upravljanja vozilom u alkoholiziranom stanju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primjećuje da su kamioni sudjelovali u 15 % prometnih nesreća sa smrtnim ishodom te da svake godine oko 1 000 nezaštićenih sudionika u prometu smrtno strada u prometnim nesrećama u kojima sudjeluju kamioni; stoga poziva Komisiju da za kamione ubrza obvezno uvođenje ambicioznih diferenciranih standarda za izravno vidno polje, inteligentnih sustava za reguliranje brzine te naprednih sustava za automatsko kočenje u slučaju nužde kojima se omogućuje uočavanje biciklista i pješaka; |
| --- | --- |

41.

Sigurnosne mjere za ublažavanje posljedica nesreća

| 42. | primjećuje da je pritisak u gumama od velike važnosti za sigurnost prometa na cestama i potrošnju goriva kao i za emisije; stoga poziva Komisiju da propiše obveznu ugradnju sustava za praćenje pritiska u gumama; poziva Komisiju i da u zakonodavstvo EU-a prenese izmjene sustava za praćenje pritiska u gumama usmjerene na postizanje učinkovitosti u stvarnim uvjetima i dogovorene u okviru UNECE-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je za sva prednja sjedala u svim vozilima te za stražnja sjedala u vozilima kategorije M1 i N1 potrebno uvesti obvezu ugradnje inteligentnih podsjetnika za sigurnosni pojas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da je važno da ugradnja sustava za automatizirano podešavanje sigurnosnog pojasa bude obvezna kako bi se izbjegle ozljede vrata; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da od 2019. proširi obvezu ugradnje sustava eCall u motocikle, teška teretna vozila i autobuse te da se pobrine za to da je taj sustav dostupan za naknadnu ugradnju kako bi se obuhvatio što je moguće veći broj vozila na cesti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | traži točne i pouzdane statističke podatke o prometnim nesrećama diljem EU-a, uključujući statističke podatke o uzrocima nesreća i izloženosti te popis ozljeda i žrtava u prometnim nesrećama i primjećuje da bi pritom od posebne koristi bio sustav bilježenja podataka u kojem bi podaci morali biti anonimni te bi se trebali koristiti isključivo u svrhu istraživanja nesreća; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na to da se diljem EU-a prikupe podaci o putnicima koji su smrtno stradali ili zadobili ozljede zbog razloga koji nisu povezani sa sudarom; napominje da nema dostupnih podataka o žrtvama toplinskog udara u vozilu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na bolje sigurnosne propise u slučaju požara za autobuse s različitim vrstama pogona, uključujući autobuse na stlačeni prirodni plin, radi maksimalne zaštite sigurnosti putnika; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primjećuje da bi redizajnirani uređaj za zaštitu od prednjeg podlijetanja za kamione mogao smanjiti broj smrtnih slučajeva u frontalnim sudarima automobila i kamiona za 20 %; poziva Komisiju da za sve nove kamione predvidi obveznu ugradnju uređaja za zaštitu od prednjeg podlijetanja koji bolje apsorbiraju energiju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na obvezu ispitivanja čelnog i bočnog sudara te udara stražnjim dijelom automobila za






  (a) | terenska vozila (SUV-ove) s povišenim sjedalima i teža od 2 500 kg; i |
| --- | --- | --- |

50.

(a)

terenska vozila (SUV-ove) s povišenim sjedalima i teža od 2 500 kg; i

| (b) | vozila na električni pogon i vozila s ostalim novim pogonskim tehnologijama; |
| --- | --- |

(b)

vozila na električni pogon i vozila s ostalim novim pogonskim tehnologijama;

| 51. | poziva Komisiju i da ažurira zahtjeve za ispitivanje za pasivne sigurnosne sustave motornih vozila kako bi se obuhvatila zaštita svih nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu u frontalnom sudaru i udaru stražnjim dijelom vozila, uključujući ne samo pješake već i bicikliste; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da tržištu osigura dovoljno i realistično razdoblje za prilagodbu tim mjerama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da Direktiva (EU) 2015/719 o masama i dimenzijama teških teretnih vozila ima veliki potencijal za poboljšanje sigurnosti kamiona; poziva Komisiju da ubrza rad na toj Direktivi i da bez odgode iznese svoju procjenu; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  SL L 200, 31.7.2009., str. 1.

(2)  SL L 35, 4.2.2009., str. 1.

(3)  SL L 127, 29.4.2014., str. 134.

(4)  SL L 68, 13.3.2015., str. 9.

(5)  SL L 115, 6.5.2015., str. 1.

(6)  SL L 123, 19.5.2015., str. 77.

(7)  SL C 316, 22.9.2017., str. 155.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0228.

(9)  SL C 75, 26.2.2016., str. 49.

(10)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 54.

(11)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 72.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/10

---

P8_TA(2017)0427

Uvođenje instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (2016/2245(INI))

(2018/C 356/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 174. i članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174. i članak 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o posebnoj situaciji otoka (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o posebnoj situaciji otoka (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2016. o kohezijskoj politici u planinskim regijama EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2016. o kohezijskoj politici u planinskim regijama EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o Izvješću o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o Izvješću o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2011. o demografskim promjenama i njihovim posljedicama na buduću kohezijsku politiku EU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2011. o demografskim promjenama i njihovim posljedicama na buduću kohezijsku politiku EU-a (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2010. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2010. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. rujna 2010. o europskoj strategiji za gospodarski i socijalni razvoj planinskih regija, otoka i rijetko naseljenih područja (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. rujna 2010. o europskoj strategiji za gospodarski i socijalni razvoj planinskih regija, otoka i rijetko naseljenih područja (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. veljače 2008. o demografskoj budućnosti Europe (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. veljače 2008. o demografskoj budućnosti Europe (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. ožujka 2006. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. ožujka 2006. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće iz 2015. o starenju stanovništva: gospodarska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2013. – 2060.)” (europsko gospodarstvo 3/2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće iz 2015. o starenju stanovništva: gospodarska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2013. – 2060.)” (europsko gospodarstvo 3/2015.),

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017) 0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017) 0252),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2009. naslovljenu „Suočavanje s posljedicama starenja stanovništva u EU-u (Izvješće o demografskom starenju 2009.)” (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2009. naslovljenu „Suočavanje s posljedicama starenja stanovništva u EU-u (Izvješće o demografskom starenju 2009.)” (COM(2009)0180),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. svibnja 2007. naslovljenu „Promicanje međugeneracijske solidarnosti” (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. svibnja 2007. naslovljenu „Promicanje međugeneracijske solidarnosti” (COM(2007)0244),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. listopada 2006. naslovljenu „Demografska budućnost Europe – od izazova do mogućnosti” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. listopada 2006. naslovljenu „Demografska budućnost Europe – od izazova do mogućnosti” (COM(2006)0571),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. ožujka 2005. naslovljenu „Zelena knjiga – ‚Kako se suočiti s demografskim promjenama: nova međugeneracijska solidarnost’” (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. ožujka 2005. naslovljenu „Zelena knjiga – ‚Kako se suočiti s demografskim promjenama: nova međugeneracijska solidarnost’” (COM(2005)0094),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 16. lipnja 2016. naslovljeno „Odgovor EU-a na demografske izazove” (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 16. lipnja 2016. naslovljeno „Odgovor EU-a na demografske izazove” (17),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku iz rujna 2013., Resorni odjel B: Strukturna i kohezijska politika, naslovljenu „Kako se regionalna i kohezijska politika nose s demografskim izazovima?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku iz rujna 2013., Resorni odjel B: Strukturna i kohezijska politika, naslovljenu „Kako se regionalna i kohezijska politika nose s demografskim izazovima?”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju ESPON-a naslovljenu „Otkrivanje teritorijalnih potencijala i oblikovanje novih politika na određenim vrstama europskih područja: otoci, planine, rijetko naseljene i obalne regije” (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju ESPON-a naslovljenu „Otkrivanje teritorijalnih potencijala i oblikovanje novih politika na određenim vrstama europskih područja: otoci, planine, rijetko naseljene i obalne regije” (18),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0329/2017),

| A. | budući da su demografske promjene stvaran problem u Europi i cijelom svijetu te ključan izazov, i to ne samo općenito nego također za lokalni razvoj i politike za razvoj teritorija u današnjem EU-u, zajedno s problemima u vezi sa zapošljavanjem, nekontroliranom globalizacijom, klimatskim promjenama, prelaskom na gospodarstva s niskim emisijama ugljika i izazovima koje predstavljaju industrijski i tehnološki zaokret te socijalna i ekonomska uključenost; |
| --- | --- |

A.

budući da su demografske promjene stvaran problem u Europi i cijelom svijetu te ključan izazov, i to ne samo općenito nego također za lokalni razvoj i politike za razvoj teritorija u današnjem EU-u, zajedno s problemima u vezi sa zapošljavanjem, nekontroliranom globalizacijom, klimatskim promjenama, prelaskom na gospodarstva s niskim emisijama ugljika i izazovima koje predstavljaju industrijski i tehnološki zaokret te socijalna i ekonomska uključenost;

| B. | budući da stanovništvo Europe, kao što je slučaj u većini postindustrijskih društava, već nekoliko desetljeća obilježavaju sve dulji životni vijek i niska stopa plodnosti, što može dovesti do promjena u strukturi stanovništva i dobnoj piramidi te popratnih pojava kao što su smanjivanje radno sposobnog stanovništva i starenje stanovništva; budući da je gospodarska kriza koja je zahvatila cijelu Europsku uniju imala snažan utjecaj na mnoga područja i regije, posebno ruralne, te osobito dovela do siromaštva i depopulacije; budući da postojeće razlike u plaćama između muškaraca i žena i sve veće razlike u mirovinama znatno otežavaju uključivanje žena na tržište rada; |
| --- | --- |

B.

budući da stanovništvo Europe, kao što je slučaj u većini postindustrijskih društava, već nekoliko desetljeća obilježavaju sve dulji životni vijek i niska stopa plodnosti, što može dovesti do promjena u strukturi stanovništva i dobnoj piramidi te popratnih pojava kao što su smanjivanje radno sposobnog stanovništva i starenje stanovništva; budući da je gospodarska kriza koja je zahvatila cijelu Europsku uniju imala snažan utjecaj na mnoga područja i regije, posebno ruralne, te osobito dovela do siromaštva i depopulacije; budući da postojeće razlike u plaćama između muškaraca i žena i sve veće razlike u mirovinama znatno otežavaju uključivanje žena na tržište rada;

| C. | budući da se predviđa da će brzi rast stanovništva u zemljama u razvoju i demografski pad broja stanovnika u Europskoj uniji dovesti do smanjenja postotnog udjela stanovništva Europske unije u svjetskom stanovništvu s udjela od 6,9 % 2015. na 5,1 % 2060. (19); |
| --- | --- |

C.

budući da se predviđa da će brzi rast stanovništva u zemljama u razvoju i demografski pad broja stanovnika u Europskoj uniji dovesti do smanjenja postotnog udjela stanovništva Europske unije u svjetskom stanovništvu s udjela od 6,9 % 2015. na 5,1 % 2060. (19);

| D. | budući da se predviđa da će između 2015. i 2050. u 132 od 273 regije razine NUTS 2 doći do pada broja stanovnika (20); budući da će taj pad osobito utjecati na lokalne upravne jedinice (LUP); |
| --- | --- |

D.

budući da se predviđa da će između 2015. i 2050. u 132 od 273 regije razine NUTS 2 doći do pada broja stanovnika (20); budući da će taj pad osobito utjecati na lokalne upravne jedinice (LUP);

| E. | budući da je glavni cilj Europske unije i svih njezinih država članica promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta; |
| --- | --- |

E.

budući da je glavni cilj Europske unije i svih njezinih država članica promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta;

| F. | budući da zemljopisna ili demografska obilježja pogoršavaju probleme u pogledu razvoja; budući da je iz tog razloga u Ugovoru iz Lisabona teritorijalna kohezija dodana ciljevima ekonomske i socijalne kohezije; |
| --- | --- |

F.

budući da zemljopisna ili demografska obilježja pogoršavaju probleme u pogledu razvoja; budući da je iz tog razloga u Ugovoru iz Lisabona teritorijalna kohezija dodana ciljevima ekonomske i socijalne kohezije;

| G. | budući da demografske promjene ne utječu ravnomjerno na sve zemlje i regije, i zbog svoje prirodne dinamike i zbog migracijskih kretanja koje takve promjene podrazumijevaju, te da se u većini urbanih područja, a osobito širih gradskih područja, povećava broj stanovnika, dok se u većini ruralnih i udaljenih područja on smanjuje, uz veoma oprečne situacije u najudaljenijim regijama; budući da takva neravnoteža predstavlja velike izazove i za područja zahvaćena depopulacijom i za ona s priljevom stanovnika; budući da su izolirana i teško pristupačna područja najizloženija demografskom padu; budući da je, s druge strane, potrebno skrenuti pozornost na učinke širenja predgrađa koje, kao rezultat velikog kretanja stanovništva iz velikih gradova u njihova okolna područja, stavlja pritisak i na lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

G.

budući da demografske promjene ne utječu ravnomjerno na sve zemlje i regije, i zbog svoje prirodne dinamike i zbog migracijskih kretanja koje takve promjene podrazumijevaju, te da se u većini urbanih područja, a osobito širih gradskih područja, povećava broj stanovnika, dok se u većini ruralnih i udaljenih područja on smanjuje, uz veoma oprečne situacije u najudaljenijim regijama; budući da takva neravnoteža predstavlja velike izazove i za područja zahvaćena depopulacijom i za ona s priljevom stanovnika; budući da su izolirana i teško pristupačna područja najizloženija demografskom padu; budući da je, s druge strane, potrebno skrenuti pozornost na učinke širenja predgrađa koje, kao rezultat velikog kretanja stanovništva iz velikih gradova u njihova okolna područja, stavlja pritisak i na lokalne i regionalne vlasti;

| H. | budući da europske regije nisu jedinstvena područja; budući da u njima mogu postojati područja pogođena nezaposlenošću ili siromaštvom ili da mogu biti suočene s posebnim izazovima, osobito u pogledu demografskih promjena, zbog čega je nužno uspostaviti alate za smanjenje podregionalnih razlika i poticanje veće teritorijalne ravnoteže među urbanim, prigradskim i ruralnim područjima; |
| --- | --- |

H.

budući da europske regije nisu jedinstvena područja; budući da u njima mogu postojati područja pogođena nezaposlenošću ili siromaštvom ili da mogu biti suočene s posebnim izazovima, osobito u pogledu demografskih promjena, zbog čega je nužno uspostaviti alate za smanjenje podregionalnih razlika i poticanje veće teritorijalne ravnoteže među urbanim, prigradskim i ruralnim područjima;

| I. | budući da su žene, osobito samohrane majke, izloženije siromaštvu i isključenosti; |
| --- | --- |

I.

budući da su žene, osobito samohrane majke, izloženije siromaštvu i isključenosti;

| J. | budući da demografske promjene predstavljaju izazov u pogledu jamčenja socijalne kohezije i dobrobiti cjelokupnog stanovništva, kao i u pogledu poticanja uravnoteženog gospodarskog razvoja; budući da demografske promjene utječu na infrastrukturu te na pristupačnost i kvalitetu usluga, što se očituje u razlikama u pogledu povezivosti ili nedostatku zdravstvenih usluga na nekim područjima te je često rezultat nedovoljne povezanosti između urbanog i ruralnog stanovništva; |
| --- | --- |

J.

budući da demografske promjene predstavljaju izazov u pogledu jamčenja socijalne kohezije i dobrobiti cjelokupnog stanovništva, kao i u pogledu poticanja uravnoteženog gospodarskog razvoja; budući da demografske promjene utječu na infrastrukturu te na pristupačnost i kvalitetu usluga, što se očituje u razlikama u pogledu povezivosti ili nedostatku zdravstvenih usluga na nekim područjima te je često rezultat nedovoljne povezanosti između urbanog i ruralnog stanovništva;

| K. | budući da demografske promjene obuhvaćaju glavne političke izazove u različitim domenama povezanim s brojnim područjima kohezijske politike; budući da su regionalna politika i njezini europski strukturni i investicijski fondovi, uključujući Kohezijski fond, ključni instrumenti za suočavanje s tim promjenama; |
| --- | --- |

K.

budući da demografske promjene obuhvaćaju glavne političke izazove u različitim domenama povezanim s brojnim područjima kohezijske politike; budući da su regionalna politika i njezini europski strukturni i investicijski fondovi, uključujući Kohezijski fond, ključni instrumenti za suočavanje s tim promjenama;

| L. | budući da neurbanizirana područja u Europskoj uniji imaju 113 milijuna stanovnika, 12 milijuna poljoprivrednih gospodarstava i 172 milijuna hektara poljoprivrednog zemljišta te uvelike pridonose europskim gospodarstvima, kulturama i ekosustavima; |
| --- | --- |

L.

budući da neurbanizirana područja u Europskoj uniji imaju 113 milijuna stanovnika, 12 milijuna poljoprivrednih gospodarstava i 172 milijuna hektara poljoprivrednog zemljišta te uvelike pridonose europskim gospodarstvima, kulturama i ekosustavima;

| M. | budući da su odgovarajuća infrastruktura i odgovarajuća razina usluga važni čimbenici u upravljanju strukturom stanovništva u rijetko naseljenim regijama ili regijama pogođenima iseljavanjem u kojima je važnost ulaganja i radnih mjesta veća; |
| --- | --- |

M.

budući da su odgovarajuća infrastruktura i odgovarajuća razina usluga važni čimbenici u upravljanju strukturom stanovništva u rijetko naseljenim regijama ili regijama pogođenima iseljavanjem u kojima je važnost ulaganja i radnih mjesta veća;

| N. | budući da su odgovarajuća infrastruktura i pristup javnim uslugama i visokokvalitetnim radnim mjestima važni čimbenici koji utječu na odluku o tome treba li ostati na određenom području ili ga napustiti; |
| --- | --- |

N.

budući da su odgovarajuća infrastruktura i pristup javnim uslugama i visokokvalitetnim radnim mjestima važni čimbenici koji utječu na odluku o tome treba li ostati na određenom području ili ga napustiti;

| O. | budući da su žene izloženije siromaštvu i socijalnoj isključenosti od muškaraca, osobito nakon 60. godine života; |
| --- | --- |

O.

budući da su žene izloženije siromaštvu i socijalnoj isključenosti od muškaraca, osobito nakon 60. godine života;

| P. | budući da demografske promjene imaju veći utjecaj na manje razvijene regije; |
| --- | --- |

P.

budući da demografske promjene imaju veći utjecaj na manje razvijene regije;

| Q. | budući da demografske promjene koje utječu na ruralna područja nemaju samo ozbiljne demografske posljedice nego i gospodarske i socijalne posljedice te utječu na teritorijalnu rascjepkanost, kvalitetu života i okoliš; |
| --- | --- |

Q.

budući da demografske promjene koje utječu na ruralna područja nemaju samo ozbiljne demografske posljedice nego i gospodarske i socijalne posljedice te utječu na teritorijalnu rascjepkanost, kvalitetu života i okoliš;

| R. | budući da je rodna ravnopravnost temeljno pravo, zajednička vrijednost EU-a i nužan uvjet za ostvarenje ciljeva EU-a u pogledu rasta, zaposlenosti i socijalne kohezije; |
| --- | --- |

R.

budući da je rodna ravnopravnost temeljno pravo, zajednička vrijednost EU-a i nužan uvjet za ostvarenje ciljeva EU-a u pogledu rasta, zaposlenosti i socijalne kohezije;

| S. | budući da je rodna ravnopravnost važan instrument gospodarskog razvoja i socijalne kohezije; |
| --- | --- |

S.

budući da je rodna ravnopravnost važan instrument gospodarskog razvoja i socijalne kohezije;

| T. | budući da negativne demografske promjene povećavaju potrebu za većom međugeneracijskom solidarnošću; |
| --- | --- |

T.

budući da negativne demografske promjene povećavaju potrebu za većom međugeneracijskom solidarnošću;

Općenito

| 1. | ističe da demografske promjene podrazumijevaju veliko gospodarsko, društveno, porezno i ekološko opterećenje za vlade i regionalne i lokalne vlasti država članica u pogledu pružanja javnih usluga, osobito usluga socijalne skrbi i drugih socijalnih usluga, izgradnje i upravljanja infrastrukturom te jamčenja očuvanja ekosustava održivim prostornim planiranjem; ističe da će se to opterećenje dodatno povećati daljnjim smanjenjem radno aktivnog stanovništva i višim omjerom ovisnosti; ističe ključnu ulogu visokokvalitetnih javnih i privatnih usluga; naglašava važnost dostupnih visokokvalitetnih i pristupačnih javnih i privatnih usluga kao sredstva za jamčenje rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da demografskim promjenama treba pristupiti koordiniranim djelovanjem svih europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela i provedbom strategija prilagodbe koje odražavaju stvarne prilike na lokalnoj i regionalnoj razini te da treba pružiti učinkovito višerazinsko upravljanje u izradi i provedbi tih posebnih politika usmjerenih na određene regije; smatra da je takav koordinirani i integrirani odgovor potrebno usmjeriti na poboljšanje kvalitete života građana i pružanje boljih gospodarskih prilika za njih te na ulaganje u kvalitetu, dostupnost i pristupačnost socijalnih i javnih usluga u dotičnim regijama; nadalje smatra da predstavnici civilnog društva i ostali dionici trebaju biti uključeni u to; ističe da svaki sveobuhvatni pristup mora odražavati ulogu gradova, ruralnih područja i ribolovnih i obalnih područja, kao i područja koja se suočavaju s posebnim problemima povezanima sa zemljopisnim položajem ili demografskim stanjem, zbog čega također treba voditi računa o posebnim izazovima koje predstavljaju najudaljenije regije, najsjevernije regije gdje je gustoća naseljenosti vrlo niska te otoci, prekogranične i planinske regije, kao što je izričito navedeno u Ugovoru iz Lisabona; poziva države članice i Komisiju da uzmu u obzir učinke različitih politika na rodnu ravnopravnost i demografske promjene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da demografske promjene uz nove izazove također stvaraju mogućnosti za razvoj na lokalnoj razini, što je posljedica promjena u potražnji urbanih društava, osobito u pogledu prehrane, razonode i odmora, zahvaljujući poljoprivrednom, šumarskom i ribolovnom potencijalu za proizvodnju visokokvalitetnih, sigurnih i raznovrsnih proizvoda; smatra da ruralni turizam općenito te osobito ekološki turizam, e-trgovina, usluge koje se pružaju u zajednici i „srebrno gospodarstvo” također pružaju prilike za razvoj na lokalnoj razini, povećavajući vrijednost domaćih poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda, kao što su rukotvorine, vez i keramika, putem europskog sustava zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla; u tom pogledu ističe važnost strategija pametne specijalizacije kojima se regijama i lokalnim područjima pruža potpora u tome da prepoznaju djelatnosti s većom dodanom vrijednosti i izgrade privlačne inovativne ekosustave na temelju stvarne strategije višefunkcionalnog ruralnog razvoja kojom se u regionalno planiranje uključuje kružno gospodarstvo; ističe da agroturizam predstavlja važan sektor jer pomaže u održavanju dinamičnog načina života u ruralnim područjima; ističe važnost socijalnog dijaloga i uključivanja socijalnih partnera i drugih lokalnih dionika i vlasti u svim fazama izrade programa i provedbe fondova ESI kako bi se bolje predvidjeli učinci demografskih promjena na lokalna tržišta rada i razvile nove strategije usmjerene na te izazove; |
| --- | --- |

3.

Obilježja demografskih promjena u EU-u

| 4. | primjećuje da su glavni problemi u pogledu demografskih promjena koji su trenutačno prisutni u mnogim dijelovima EU-a starenje kao posljedica remećenja dobne piramide, pad nataliteta i posljedično drastično smanjenje broja djece i mladih, kontinuirano smanjenje stanovništva, nedostatak kvalificirane radne snage, nedostatak radnih mjesta, odlazak mladih zbog želje za mogućnostima zaposlenja i promjene u demografskoj strukturi; uviđa da trenutačna poljoprivredna politika, gubitak tradicionalnih djelatnosti, proizvoda, proizvodnih sustava, radne snage i lokalnog znanja i iskustva, nevidljivi rad žena, izostanak poduzetničkog duha, regije koje zaostaju ili nisu konkurentne zbog nedostatka ulaganja, ili gubitak bioraznolikosti te sječa šuma i posljedično širenje grmlja i rizik od požara također predstavljaju znatne probleme povezane s demografskim promjenama; ističe da se učinak tih trendova znatno razlikuje ovisno o regiji, djelomično zbog kretanja ljudi prema velikim urbanim centrima u potrazi za radnim mjestima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da bi jedan od glavnih ciljeva demografske politike EU-a trebao biti da se uzmu u obzir sva područja koja se suočavaju s demografskom neravnotežom i posebnosti tih područja jer je riječ o čimbenicima kojima se kohezijska politika već dugo pokušava prilagoditi, a trebat će poduzeti i mnogo više kako bi im se prilagodila nakon 2020.; naglašava da demografske promjene zahvaćaju sva područja, ruralna i urbana, ali da se njihove posljedice razlikuju te da ovise o različitim čimbenicima kao što su intenzitet i brzina pojavljivanja tih promjena ili činjenica pogađaju li te promjene regije koje prihvaćaju imigrante ili regije u kojima broj stanovnika pada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za promicanjem i podupiranjem malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava u planinskim i ruralnim područjima koja uporabom tradicionalnih tehnika i načina proizvodnje na cjelovit i održiv način iskorištavaju prirodne resurse, poput pašnjaka i različitih vrsta krmnog bilja te dobivaju proizvode posebnih kvalitativnih svojstava i mogu služiti za preokretanje ili smanjenje trenda depopulacije u tim područjima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da te demografske pojave, koje utječu na Uniju, nisu nove, ali su dosegle dosad neviđene razmjere, osobito zbog društvenih i gospodarskih opterećenja; skreće pozornost na stalno povećanje broja starijih osoba, s obzirom na to da otprilike 2 milijuna ljudi svake godine navrši 60 godina, što utječe na prostorno, stambeno i prometno planiranje te na druge vrste infrastruktura i usluga; sa zabrinutošću primjećuje da će regije u kojima je oštar pad radno sposobnog stanovništva biti osobito teško pogođene demografskim izazovima; uviđa da su nedostatak ulaganja, loša infrastruktura, niske razine povezanosti, ograničeni pristup socijalnim uslugama i nedostatak radnih mjesta ključni čimbenici koji pridonose depopulaciji; ističe da demografske promjene mogu imati osobito znatan utjecaj na mirovine i održivost okoliša, s obzirom na to da depopulacija ruralnih područja i sve veća urbanizacija utječu na ekosustave, očuvanje prirode i uporabu prirodnih resursa, s izraženim posljedicama na urbanu uporabu zemljišta, infrastrukturu, tržište nekretnina i zelenilo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da rodnu dimenziju demografskih promjena treba uzeti u obzir na transverzalan način jer regije pogođene demografskim padom imaju i problem dobne i spolne neravnoteže zbog iseljavanja; smatra da se izazovi demografskih promjena mogu i moraju rješavati u sklopu političkog okvira povoljnog za rodnu ravnopravnost te je stoga rodnu dimenziju potrebno uključiti u rasprave o svim pitanjima u vezi s demografskim problemima; stoga smatra da je u budućnosti potrebno dodatno ojačati provedbu rodno osviještene politike u okviru svih fondova ESI; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da se u strategiji Europa 2020. demografski izazovi navode u većini njezinih sedam vodećih inicijativa osmišljenih za nadilaženje problema i utvrđivanje temeljnih prioriteta Unije u područjima zapošljavanja, inovacija, obrazovanja, smanjenja siromaštva i klime i energije; naglašava da se važan dio primjene te strategije i njezinih vodećih inicijativa temelji na financijskoj potpori s pomoću instrumenata kohezijske politike, uključujući odredbe za suočavanje s promjenama i starenjem stanovništva, te da je te dimenzije potrebno istaknuti u svim instrumentima Europske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da će izazovi u pogledu pada broja i starenja stanovništva zahtijevati objektivne, temeljite i sveobuhvatne ponovne procjene mnogih uspostavljenih gospodarskih, socijalnih i političkih politika i programa u koje će biti potrebno uključiti dugoročnu perspektivu; |
| --- | --- |

10.

Usklađivanje politika EU-a

| 11. | poziva na bolje usklađivanje instrumenata EU-a, osobito zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), fondova ESI, uključujući Kohezijski fond, Europske teritorijalne suradnje, Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i Instrumenta za povezivanje Europe, kako bi se zajamčio cjelovitiji pristup demografskim promjenama; s obzirom na to da dosad upotrijebljeni mehanizmi nisu spriječili napredovanje demografskih neravnoteža, predlaže da je potrebna revizija postojećih politika i funkcioniranja svih takvih mehanizama; u tom kontekstu pozdravlja poduzete napore da se maksimalno povećaju sinergije između fondova ESI i EFSU-a; još jedanput poziva Komisiju da predloži strategiju o demografskim promjenama s prioritetima u sljedećim područjima: dostojno zaposlenje i industrijski odnosi dobre kvalitete, uz posvećivanje posebne pozornosti novim oblicima rada i njihovoj socijalnoj ulozi; teritorijalni aspekt politika kojima se promiču gospodarska aktivnost i zapošljavanje; promicanje infrastrukture kao čimbenika lokalizacije poduzeća radi omogućivanja pristupa i konkurentnosti u pogledu područja koja se suočavaju s demografskim izazovima; univerzalizacija pokrivenosti informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, koje su konkurentne i u pogledu kvalitete i u pogledu cijena, u rjeđe naseljenim područjima; pružanje osnovnih usluga socijalne države u područjima s demografskim izazovima; lokalni javni prijevoz radi jamčenja pristupa javnim uslugama; politike osmišljene u cilju jamčenja bolje ravnoteže između obiteljskih i radnih obveza, održive generacijske obnove i odgovarajuće skrbi za uzdržavane osobe; politike o prihvatu, integraciji i povratku migranata i izbjeglica pod međunarodnom zaštitom; te široka uporaba novih, privlačnijih uspostava za prenošenje informacija o životu u ruralnim područjima; ističe važnost postojećih inicijativa, kao što su Europsko inovacijsko partnerstvo za aktivno i zdravo starenje, život potpomognut okolinom i zajednice znanja i inovacija, EIT Digital i EIT Health; poziva Komisiju da u rješavanju demografskih izazova s kojima se suočavaju europske regije uzme u obzir rješenja koja su već razvijena u okviru tih inicijativa; ističe važnost europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje za potporu obrazovanju i osposobljavanju u područjima kojima prijeti opasnost od depopulacije; smatra da bi u programu za bolju izradu zakonodavstva trebalo biti obvezno da procjena učinka koja prethodi svakoj europskoj zakonodavnoj inicijativi sadržava mogući utjecaj te inicijative na demografska pitanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je važno da EU uključi demografska razmatranja u okviru cijelog spektra politika, među ostalim i u naslove svojeg proračuna u cilju omogućivanja razvoja tih politika, osobito u području kohezijske politike, zapošljavanja, poljoprivrede, okoliša, informacijskog društva, istraživanja, razvoja i inovacija (RDI), obrazovanja, socijalne politike i prijevoza; smatra da je rezultate izvješća o demografskim učincima potrebno uvrstiti u izradu njegovih politika, a demografske kriterije u procjene rezultata tih politika i neželjenih učinaka, i to tako da se prednost daje pristupu demografskim promjenama koji uključuje sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlasti; smatra da je posebnu pažnju potrebno posvetiti ruralnim područjima koja se trenutačno osobito izraženo suočavaju s tim demografskim problemima; u tom smislu ističe potencijal inicijative Smart Villages u okviru koje se ruralne zajednice mogu revitalizirati modernim tehnologijama kao što su mreže pete generacije i inovacije; osim toga, ističe važnost jačanja suradnje između ruralnih i urbanih područja; ističe važnost pružanja univerzalnog pristupa visokokvalitetnim i pristupačnim javnim uslugama i infrastrukturama, uključujući digitalnim javnim uslugama i infrastrukturama, posebno za djecu, mlade i starije osobe, kako bi se potaknula socijalna uključenost, zajamčila rodna ravnopravnost i ublažili učinci demografskih promjena; ističe da je u područjima kojima prijeti opasnost od depopulacije osobito važno pružati nove prilike za plaćeno zaposlenje kako bi se očuvale zajednice te stvorili uvjeti za postizanje odgovarajuće ravnoteže između privatnog i poslovnog života; smatra da je važno ustrajati na globalnoj zemljopisnoj viziji za urbana i ruralna područja kao komplementarnih funkcionalnih prostora; ističe da je potrebno postići bolju integraciju različitih sredstava u svrhu postizanja stvarnog participativnog i održivog lokalnog razvoja; ističe da bi se trebalo nastojati da demografska politika EU-a bude cjelovitija i više usklađena s državama članicama te horizontalna; podsjeća na to da Europska unija ne dodjeljuje samo sredstva za regionalni razvoj nego da također u velikoj mjeri oblikuje kapacitet lokalnih i regionalnih tijela za uporabu vlastitih sredstava kako bi se suzbile društveno-teritorijalne nejednakosti; ističe da je aktualni okvir, iako su se u postupku modernizacije državnih potpora postupno pojednostavnjivale i povećavale iznimke koje ne zahtijevaju izvješćivanje, i dalje vrlo složen i opterećujući za manja regionalna i lokalna tijela; smatra da, iako je zakonodavstvo o javnoj nabavi pojednostavnjeno 2014., i dalje postoji previše prepreka za mala lokalna i regionalna tijela s obzirom na omogućivanje poboljšanja gospodarstva u tim osjetljivim područjima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi EU trebao podupirati migracijsku politiku i politiku uključivanja u državama članicama poštovanjem njihovih prava i nadležnosti te načela supsidijarnosti kako bi se negativna demografska kretanja svela na najmanju moguću mjeru; ističe značajnu ulogu politika u području osnivanja obitelji i potpore obitelji; smatra da lokalna i regionalna tijela trebaju biti osposobljena za uspješnu provedbu integracijskih politika na terenu; zauzima stajalište da bi lokalna i regionalna tijela trebala biti aktivni sudionici u mjerama koje se poduzimaju za rješavanje demografskih izazova; poziva na to da se u okviru godišnjeg pregleda rasta i preporuka po državama članicama razmotre regionalne razlike i neravnoteže između regija u državama članicama; smatra da takva suradnja u graničnim regijama mora odražavati i potražnju za prekograničnim inicijativama i opseg takvih inicijativa; predlaže razvoj programa osposobljavanja u tom području radi postizanja boljeg razumijevanja i veće razine osviještenosti o obuhvaćenim pitanjima; smatra da se demografski problemi moraju rješavati sveobuhvatnim pristupom u čitavoj Europi te da rješavanje problema u jednom dijelu kontinenta ne smije imati negativne učinke na ostala područja u Europi; poziva na stvaranje mreža za razmjenu dobrih praksi i iskustava na paneuropskoj razini kroz koje se lokalne i regionalne vlasti te dionici civilnog društva međusobno mogu obrazovati u pogledu rješavanja problema prouzročenih demografskim promjenama; |
| --- | --- |

13.

Povećanje učinkovitosti europskih fondova

| 14. | ističe da je u okviru fondova ESI potrebno poboljšati učinkovitost pri suočavanju s demografskim promjenama u sljedećem programskom razdoblju s pomoću: veće i bolje usredotočenosti na demografske promjene kao na primarno područje u okviru završnih uredbi i smjernica radi potpore državama članicama, regijama i lokalnim vlastima, ispitujući potencijal koji bi fondovi ESI mogli imati za potrebe rješavanja demografskih promjena te izrade i provedbe partnerskih ugovora i operativnih programa; proaktivnijeg pristupa izradi demografskih politika i razmjeni dobre prakse i iskustava radi institucionalnog učenja; pružanja tehničke podrške upravljačkim tijelima i lokalnim dionicima u provedbi djelotvornih politika rješavanja demografskih promjena na nacionalnoj i regionalnoj razini; i obveznog aktivnog sudjelovanja lokalnih tijela u osmišljavanju, upravljanju i unutarnjoj procjeni programa primjene sredstava i potrebnog utvrđivanja područja s demografskim izazovima na razini NUTS 3 i na razini lokalnih upravnih jedinica (LUP); potiče pružanje tehničke podrške i osposobljavanja lokalnim dionicima i upravljačkim tijelima za potrebe provedbe učinkovitih politika koje se bave demografskim promjenama na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; smatra da u nekim državama članicama subvencije na razini NUTS 2 često prikrivaju društveno-teritorijalne, međuregionalne pa čak i nadregionalne nejednakosti; poziva na to da se za karte EU-a usvoje odgovarajući omjeri u skladu s poteškoćama na terenu kako bi se pomoglo u usmjeravanju potpora u najugroženija područja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži da Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) pruži veći doprinos i potporu tomu da područja s visokom stopom starenja, ruralnosti i iseljavanja stanovništva mogu poboljšati svoju prometnu i telekomunikacijsku infrastrukturu, smanjiti digitalne razlike (uključujući među različitim generacijama) i osigurati bolje javne usluge; u tom kontekstu ističe važnost područja e-zdravstva; poziva države članice i regije da bolje usmjeravaju dostupna ulaganja kako bi odgovorile na demografske promjene i njihov utjecaj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apelira na Komisiju da upotrebljava mjere kohezijske politike kako bi zaustavila sve veću migraciju iz rijetko naseljenih područja, u kojima su odgovarajuća infrastruktura i razina usluga nužni preduvjeti, osobito za zadržavanje obitelji s djecom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi Europski socijalni fond (ESF) trebao osnažiti svoj rad u području osposobljavanja i obrazovanja mladih i poticati zapošljivost i pružati pomoć za postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te suzbijati socijalnu i digitalnu isključenost osoba starije dobi; nadalje ističe da bi se s pomoću fonda trebale poboljšati prilike za zapošljavanje za stanovnike u regijama u kojima broj stanovnika pada, i to u okviru pripremnih programa i jačanjem socijalne i digitalne uključenosti žena, mladih i starijih građana u tim područjima; u tom pogledu ističe da će se pri uporabi ESF-a za pružanje podrške najudaljenijim područjima posvetiti pozornost postizanju bolje ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života; poziva Komisiju da razmotri mogućnost da u okviru područja primjene postojećih fondova uspostavi posebnu omotnicu koja bi bila namijenjena područjima s ozbiljnim i trajnim demografskim nedostatcima; traži da se sredstva fonda raspodjeljuju u skladu s aranžmanima u kojima se prednost daje kratkoročnim, srednjoročnim i dugoročnim djelovanjima; ističe važnost uključivanja Kohezijskog fonda u buduće strategije za rješavanje demografskih promjena te podsjeća na to da je Fond uspostavljen u cilju jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije EU-a; smatra da je važno da se kroz ESF pruži znatno veća podrška malim organizacijama koje izrađuju i provode inovativne društvene projekte i transnacionalne pilot-projekte EU-a koji se bave socijalnim pitanjima i pitanjima zapošljavanja kako bi se olakšala inovativna regionalna, prekogranična, transnacionalna i makroregionalna suradnja te time odgovorilo na izazove prouzročene demografskim promjenama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog činjenice da je Garancija za mlade EU-a, koja bi trebala biti usmjerena na pomoć nezaposlenim mladim osobama koje nisu stekle osposobljenje ili obrazovanje, ostvarila ograničen napredak, a njezini ostvareni rezultati nisu na razini prvobitnih očekivanja, kao što je istaknuto u Tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 5/2017; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da EFSU, u cilju sprečavanja teritorijalne podjele, treba biti od koristi područjima s najslabijom demografskom dinamikom povećanjem ulaganja u prioritetna područja Unije kao što su energetska i prometna infrastruktura, poslovanje, inovativna istraživanja, MSP-ovi, obrazovanje ili socijalna infrastruktura; smatra da je u izradi kohezijske politike nakon 2020. potrebno razmotriti poseban status područja s demografskim nedostatcima; |
| --- | --- |

19.

Budućnost kohezijske politike kao odgovor na demografske promjene

| 20. | smatra da kohezijska politika raspolaže odgovarajućim alatima za rješavanje demografskih izazova, osobito u vezi s drugim politikama EU-a i nacionalnim i regionalnim politikama, kako u pogledu starenja stanovništva, tako i u pogledu smanjenja broja stanovništva, i da bi stoga trebala imati važniju ulogu u pružanju potpore regijama i osiguravanju fleksibilnosti u prilagodbi demografskim promjenama; smatra da bi uredbe za pojedine fondove također trebale to odražavati u pogledu rješavanja pitanja demografskih promjena u okviru svojih izričitih nadležnosti u skladu s člankom 174. UFEU-a; traži preciznu definiciju pojma „ozbiljne i trajne demografske poteškoće” iz članka 174. UFEU-a i članka 121. Uredbe (EU) br. 1303/2013, kojom bi se omogućio statistički izračun demografskih izazova; ističe važnost veza između urbanih i ruralnih sredina te poziva Komisiju da razmisli o prilici za dopunu integriranih strategija održivog urbanog razvoja s pomoću partnerstava za održivi urbani i ruralni razvoj; smatra da bi Komisija trebala donijeti proaktivne mjere kako bi spriječila negativne učinke demografskih promjena i pružila tehničku pomoć regijama koje su najviše zahvaćene depopulacijom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bi se kohezijskom politikom trebala promicati zapošljivost i uključenost žena, osobito majki koje se bore s pronalaženjem zaposlenja; stoga poziva na to da se ženama omogući pristup programima osposobljavanja i obrazovanja; međutim, ističe da stečene kvalifikacije trebaju odgovarati potrebama tržišta rada; ističe važnost pomaganja mladim majkama da se vrate na posao pružanjem pouzdanih cjelodnevnih ustanova za skrb o djeci za djecu svih uzrasta, uključujući ustanove za predškolski odgoj, kako bi se zaustavila depopulacija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi regije trebale proaktivnije upotrebljavati fondove ESI kako bi se riješili demografski izazovi, a u cilju da se riješi problem nezaposlenost mladih i da im se pruži prilika za pokretanje odgovarajuće karijere; primjećuje da bi se to moglo postići pružanjem podrške programima osposobljavanja i poduzetništvu za mlade; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na to da se u okviru buduće Uredbe o zajedničkim odredbama (UZO) uspostavi pravni okvir u cilju prepoznavanja regija koje se suočavaju s ozbiljnim i trajnim demografskim izazovima; ističe potrebu za proaktivnijim i posvećenijim pristupom izradi demografske politike jer će regionalne razlike u demografskim obrascima najvjerojatnije imati znatan nejednaki socioekonomski učinak na europska područja, što bi moglo dodatno povećati regionalne razlike u EU-u; poziva da se ojača i pojednostavi upravljanje novim instrumentima usmjerenima na jačanje pristupa odozdo prema gore i upravljanja na više razina, kao i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) i integrirana teritorijalna ulaganja (ITI), u cilju još većeg uključivanja na lokalnoj i regionalnoj razini kad je riječ o integriranom i sveobuhvatnom pristupu regionalnom razvoju; poziva na stvaranje usluga s pomoću portala koje će postojećim ruralnim poduzećima pomoći u tome da se bolje povežu sa svojim ekvivalentima u urbanim područjima; ističe da je u okviru buduće kohezijske politike važno bolje uzeti u obzir teritorijalne posebnosti koje se iskazuju na podregionalnim razinama; naglašava da je jedna od glavnih prepreka za uspjeh programa EFSU-a u mnogim regionalnim i lokalnim tijelima nepostojanje dostatnih kapaciteta i snažnog upravljanja i s time u vezi zahtijeva instrumente za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost određivanja novih kriterija s pomoću kojih bi se na temelju demografskih i gospodarskih varijabli te varijabli za učinak na okoliš i pristupačnost moglo odrediti koja su područja suočena s demografskim izazovima te da provede studije o mogućim socioekonomskim i ekološkim pokazateljima kako bi se kriteriji na osnovi pokazatelja o BDP-u nadopunili kriterijima koji uključuju društveni kapital, očekivani životni vijek i kvalitetu okoliša; smatra da BDP i gustoća naseljenosti nisu pokazatelji koji su sami po sebi dovoljni za utvrđivanje područja s ozbiljnim i trajnim demografskim teškoćama; poziva Komisiju da u kohezijsku politiku, uz pokazatelje o BDP-u, uključi nove dinamične pokazatelje, kao što je demografski pokazatelj, a osobito indeks društvenog napretka regija EU-a, kako bi se pružila potpunija slika posebnih izazova s kojima se suočavaju te regije ili da razmotri mogućnost pružanja dodatnih sredstva za te regije prema modelu slabo naseljenih područja u tekućem programskom razdoblju (Prilog VII. točka 9. Uredbe o zajedničkim odredbama); ističe potrebu za posebnim alatima za nadzor i procjenu mogućih i stvarnih učinaka fondova ESI u rješavanju demografskih promjena tako da se izrade smjernice za naknadni razvoj relevantnih demografskih pokazatelja; ističe važnost pouzdane, ažurirane, razvrstane statistike u svrhu učinkovitijeg i objektivnijeg političkog upravljanja, a posebno u svrhu detaljnijeg razumijevanja svojstvenih obilježja raznih rijetko naseljenih područja EU-a; stoga poziva Eurostat da u okviru relevantne statistike pruži više pojedinosti za osmišljavanje prikladne europske demografske politike, osobito demografskih, obiteljskih, socijalnih i gospodarskih pokazatelja i potiče na to da oni budu podijeljeni barem prema podregionalnoj razini, tj. razini NUTS 3; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi buduća kohezijska politika trebala obuhvaćati posebne mjere za područja koja su najviše pogođena demografskim izazovima, kao i veću fleksibilnost pri utvrđivanju tematskih ciljeva ili stopa sufinanciranja, u cilju usklađivanja unutarregionalnih i međuregionalnih strategija unutar iste države članice, u suradnji s lokalnim vlastima; poziva Komisiju da razmotri mogućnost postojanja nacionalne strategije za demografski razvoj kao novog ex ante uvjeta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da u okviru strategije Europa 2020. pokrene vodeću inicijativu u demografskom području, koja bi se financirala iz postojećih fondova ESI i koja bi obuhvaćala niz djelovanja u okviru triju kategorija: pametan rast, posredstvom mjera koje bi regijama pogođenima demografskim izazovima pomogle u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, istraživanja, razvoja i inovacija te MSP-ova; uključiv rast, posredstvom posebnih mjera kojima se potiče zadržavanje mladih u njihovim regijama jamčenjem održive generacijske obnove, samozapošljavanja i mjera socijalne uključenosti za migrante i izbjeglice pod međunarodnom zaštitom; i održiv rast s pomoću mjera koje bi tim regijama pomogle da ulažu u zeleno gospodarstvo, uključujući održive sustave prijevoza; pozdravlja djelovanje EU-a u okviru inicijative Smart Villages, koja poziva na provedbu politika kojima se posebna pozornost posvećuje prevladavanju digitalnih razlika između ruralnih i urbanih područja te na razvoj potencijala povezanosti i digitalizacije ruralnih područja i kojom se podupire inicijativa Pametni otoci u vidu napora odozdo prema gore europskih otočkih vlasti i zajednica koje nastoje poboljšati život na otocima s pomoću održivih i integriranih rješenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi višegodišnji financijski okvir za razdoblje nakon 2020. trebao dati snažan i odlučan poticaj naporima koji se ulažu u rješavanje demografskih izazova, uzimajući u obzir trenutačno demografsko stanje i trendove, te da bi trebao obuhvaćati promicanje rješenja u okviru kojih se, kada je to prikladno, primjenjuju ciljane mjere kao što je proračunska stavka u financiranju; traži da zajednička poljoprivredna politika, u okviru svog „drugog stupa” usmjerenog na ruralni razvoj, koji financira Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), dodatno ojača usluge i infrastrukturu koje vode prema socijalnoj i digitalnoj uključivosti, kao i to da preokrene trendove socijalnog i gospodarskog pogoršanja i smanjenja broja stanovnika u područjima s ozbiljnim i trajnim demografskim poteškoćama; poziva nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da razmjenjuju iskustva, najbolje prakse i nove pristupe za sprečavanje negativnih posljedica demografskih promjena; smatra da transeuropske prometne mreže (TEN-T) i morske autoceste trebaju obuhvaćati područja s ozbiljnim i trajnim demografskim poteškoćama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe dodanu vrijednost metodologije jedinstvenog lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) u okviru svih fondova ESI kako bi se razvila i provela integrirana i prilagođena rješenja odozdo prema gore; međutim, žali zbog činjenice da je lokalni razvoj pod vodstvom zajednice obvezan samo za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, a da lokalni i participativni pristupi slabe u Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo; stoga poziva Komisiju da lokalni razvoj pod vodstvom zajednice bude obvezan u okviru fondova ESI; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 303.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0049.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 281.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0099.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0213.

(10)  SL C 316, 22.9.2017., str. 145.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0211.

(12)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 9.

(13)  SL C 74 E, 13.3.2012., str. 19.

(14)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 55.

(15)  SL C 184 E, 6.8.2009., str. 75.

(16)  SL C 292 E, 1.12.2006., str. 131.

(17)  SL C 17, 18.1.2017., str. 40.

(18)  Radni dokument ESPON-a. Luxembourg, ESPON EGTC, ožujak 2017.

(19)  Eurostat, „EU u svijetu” (The EU in the World), izdanje iz 2016. godine.

(20)  Eurostat, „Regionalni godišnjak Eurostata”, izdanje iz 2016. godine.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/20

---

P8_TA(2017)0428

Akcijski plan o maloprodajnim financijskim uslugama

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o akcijskom planu o maloprodajnim financijskim uslugama (2017/2066(INI))

(2018/C 356/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 30. travnja 2007. naslovljenu „Maloprodajne financijske usluge na jedinstvenom tržištu” (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 30. travnja 2007. naslovljenu „Maloprodajne financijske usluge na jedinstvenom tržištu” (COM(2007)0226),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (1) (Direktiva o potrošačkim kreditima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (1) (Direktiva o potrošačkim kreditima),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (2) (Direktiva o osiguranju motornih vozila), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (2) (Direktiva o osiguranju motornih vozila),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (3),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te internetska i mobilna plaćanja” (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te internetska i mobilna plaćanja” (COM(2011)0941),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje o dobroj praksi u području web-mjesta za usporedbu iz 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje o dobroj praksi u području web-mjesta za usporedbu iz 2014.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje upućeno institucijama EU-a o zajedničkom okviru procjene rizika i transparentnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje upućeno institucijama EU-a o zajedničkom okviru procjene rizika i transparentnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (4) (Direktiva o hipotekarnim kreditima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (4) (Direktiva o hipotekarnim kreditima),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada povezanih s računima za plaćanje, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu računima za plaćanje s osnovnim uslugama (7) (Direktiva o računima za plaćanje), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada povezanih s računima za plaćanje, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu računima za plaćanje s osnovnim uslugama (7) (Direktiva o računima za plaćanje),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 8. kolovoza 2014. o djelovanju europskih nadzornih tijela (ESA) i Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 8. kolovoza 2014. o djelovanju europskih nadzornih tijela (ESA) i Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (COM(2014)0509),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/751 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/751 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (10) (Direktiva o distribuciji osiguranja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (10) (Direktiva o distribuciji osiguranja),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 10. prosinca 2015. o maloprodajnim financijskim uslugama: Bolji proizvodi, veći izbor i više mogućnosti za potrošače i poduzeća (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 10. prosinca 2015. o maloprodajnim financijskim uslugama: Bolji proizvodi, veći izbor i više mogućnosti za potrošače i poduzeća (COM(2015)0630),

| — | uzimajući u obzir odgovor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo na Zelenu knjigu Komisije o maloprodajnim financijskim uslugama od 21. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo na Zelenu knjigu Komisije o maloprodajnim financijskim uslugama od 21. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir posebno izdanje Eurobarometra br. 446 iz srpnja 2016. o financijskim proizvodima i uslugama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izdanje Eurobarometra br. 446 iz srpnja 2016. o financijskim proizvodima i uslugama,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Better Finance iz 2016. naslovljeno „Mirovinska štednja: pravi povrat” (Pension Savings: The Real Return), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Better Finance iz 2016. naslovljeno „Mirovinska štednja: pravi povrat” (Pension Savings: The Real Return),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. svibnja 2017. o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. svibnja 2017. o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora (12),

| — | uzimajući u obzir savjetodavni dokument Komisije o reviziji europskih nadzornih tijela (ESA) od 21. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetodavni dokument Komisije o reviziji europskih nadzornih tijela (ESA) od 21. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan Komisije od 23. ožujka 2017. pod naslovom „Akcijski plan za financijske usluge namijenjene potrošačima: bolji proizvodi, veći izbor” (COM(2017)0139), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan Komisije od 23. ožujka 2017. pod naslovom „Akcijski plan za financijske usluge namijenjene potrošačima: bolji proizvodi, veći izbor” (COM(2017)0139),

| — | uzimajući u obzir tržišnu studiju o upravljanju imovinom Agencije Ujedinjene Kraljevine za nadzor nad radom financijskih institucija iz lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tržišnu studiju o upravljanju imovinom Agencije Ujedinjene Kraljevine za nadzor nad radom financijskih institucija iz lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0326/2017),

| A. | budući da je tržište maloprodajnih financijskih usluga u EU-u i dalje nedovoljno razvijeno i vrlo fragmentirano, iako se u raznim državama članicama radi na tom pitanju; budući da je stoga potrebno poduzeti hitne i učinkovite mjere kako bi se omogućile inovacije zahvaljujući kojima će krajnji korisnici ostvariti koristi, uz oslobađanje punog potencijala jedinstvenog tržišta maloprodajnih financijskih usluga, čime bi došlo do poboljšanja konkurentnosti, što bi pak trebalo dovesti do smanjenja cijena i povećanja izbora i raznolikosti proizvoda; |
| --- | --- |

A.

budući da je tržište maloprodajnih financijskih usluga u EU-u i dalje nedovoljno razvijeno i vrlo fragmentirano, iako se u raznim državama članicama radi na tom pitanju; budući da je stoga potrebno poduzeti hitne i učinkovite mjere kako bi se omogućile inovacije zahvaljujući kojima će krajnji korisnici ostvariti koristi, uz oslobađanje punog potencijala jedinstvenog tržišta maloprodajnih financijskih usluga, čime bi došlo do poboljšanja konkurentnosti, što bi pak trebalo dovesti do smanjenja cijena i povećanja izbora i raznolikosti proizvoda;

| B. | budući da bismo trebali zadržati postojeću razinu ambicija u pogledu rušenja nacionalnih prepreka i ograničavanja postojećih trendova kojima se sprečavaju inovacije u području maloprodajnih financijskih usluga; poziva Komisiju i Vijeće da budu ambiciozniji u pogledu prekograničnih maloprodajnih ulaganja u okviru unije tržišta kapitala, tako da ne rješavaju samo lakše probleme nego i glavne prepreke koje utječu na to tržište, a koje uključuju jezik, zabrinutost zbog prijevare ili kriminala, nesigurnost u pogledu poreznih implikacija, razlike u vrijednosnim papirima i pravu trgovačkih društava, nepoznavanje pravne zaštite i stečajnih postupaka te nedostatak povjerenja u okvire za zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

B.

budući da bismo trebali zadržati postojeću razinu ambicija u pogledu rušenja nacionalnih prepreka i ograničavanja postojećih trendova kojima se sprečavaju inovacije u području maloprodajnih financijskih usluga; poziva Komisiju i Vijeće da budu ambiciozniji u pogledu prekograničnih maloprodajnih ulaganja u okviru unije tržišta kapitala, tako da ne rješavaju samo lakše probleme nego i glavne prepreke koje utječu na to tržište, a koje uključuju jezik, zabrinutost zbog prijevare ili kriminala, nesigurnost u pogledu poreznih implikacija, razlike u vrijednosnim papirima i pravu trgovačkih društava, nepoznavanje pravne zaštite i stečajnih postupaka te nedostatak povjerenja u okvire za zaštitu potrošača;

| C. | budući da je europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga održivo samo ako predstavlja stvarnu dodanu vrijednost za potrošače i pružatelje financijskih usluga osiguravanjem učinkovitog tržišnog natjecanja i zaštite potrošača, ponajprije u pogledu proizvoda koji su potrebni za sudjelovanje u ekonomskom životu te koji su potrebni potrošačima u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

C.

budući da je europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga održivo samo ako predstavlja stvarnu dodanu vrijednost za potrošače i pružatelje financijskih usluga osiguravanjem učinkovitog tržišnog natjecanja i zaštite potrošača, ponajprije u pogledu proizvoda koji su potrebni za sudjelovanje u ekonomskom životu te koji su potrebni potrošačima u nepovoljnom položaju;

| D. | budući da se u posebnom izdanju Eurobarometra br. 446 zaključuje da Europljani financijske proizvode ili usluge i dalje uglavnom kupuju u svojim matičnim zemljama i često uopće ne pokazuju potrebu ili želju za pristupanjem tim uslugama u inozemstvu, iako ih i neke stvarne prepreke u tome sprečavaju; budući da čak i unutar vlastite države članice samo mali udio potrošača traži privlačnije ponude i mijenja pružatelja usluga; budući da nedostatak (prekograničnog) tržišnog natjecanja, koji je posljedica toga, može potrošačima i malim ulagačima onemogućiti da iskoriste najpovoljniju ponudu među financijskim proizvodima i uslugama koje kupuju; |
| --- | --- |

D.

budući da se u posebnom izdanju Eurobarometra br. 446 zaključuje da Europljani financijske proizvode ili usluge i dalje uglavnom kupuju u svojim matičnim zemljama i često uopće ne pokazuju potrebu ili želju za pristupanjem tim uslugama u inozemstvu, iako ih i neke stvarne prepreke u tome sprečavaju; budući da čak i unutar vlastite države članice samo mali udio potrošača traži privlačnije ponude i mijenja pružatelja usluga; budući da nedostatak (prekograničnog) tržišnog natjecanja, koji je posljedica toga, može potrošačima i malim ulagačima onemogućiti da iskoriste najpovoljniju ponudu među financijskim proizvodima i uslugama koje kupuju;

| E. | budući da je definicija financijske tehnologije navedena u rezoluciji Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. prema kojoj je financijska tehnologija financijska aktivnost koju omogućuju nove tehnologije ili koja se pruža preko tih tehnologija, te utječe na cijeli financijski sektor u svim njegovim sastavnim dijelovima, od bankarstva do osiguranja, mirovinskih fondova, investicijskog savjetovanja, usluga platnog prometa i tržišne infrastrukture; budući da se primjenom tehnologija na pružanje maloprodajnih financijskih usluga može doprinijeti prevladavanju određenih prepreka jedinstvenom tržištu i poboljšanju operativne učinkovitosti sektora; budući da digitalizacija sama po sebi nije dovoljna kako bi se svladale te prepreke; budući da se većom integracijom prekograničnih maloprodajnih financijskih usluga i boljim informiranjem u vezi s prilikama koje to tržište nudi može doprinijeti jačanju svjesne potražnje kojom se potiče postizanje boljih kvalitativnih standarda u tom području; |
| --- | --- |

E.

budući da je definicija financijske tehnologije navedena u rezoluciji Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. prema kojoj je financijska tehnologija financijska aktivnost koju omogućuju nove tehnologije ili koja se pruža preko tih tehnologija, te utječe na cijeli financijski sektor u svim njegovim sastavnim dijelovima, od bankarstva do osiguranja, mirovinskih fondova, investicijskog savjetovanja, usluga platnog prometa i tržišne infrastrukture; budući da se primjenom tehnologija na pružanje maloprodajnih financijskih usluga može doprinijeti prevladavanju određenih prepreka jedinstvenom tržištu i poboljšanju operativne učinkovitosti sektora; budući da digitalizacija sama po sebi nije dovoljna kako bi se svladale te prepreke; budući da se većom integracijom prekograničnih maloprodajnih financijskih usluga i boljim informiranjem u vezi s prilikama koje to tržište nudi može doprinijeti jačanju svjesne potražnje kojom se potiče postizanje boljih kvalitativnih standarda u tom području;

| 1. | primjećuje da su u Akcijski plan Komisije za financijske usluge namijenjene potrošačima uvrštena neka od pitanja koja je Europski parlament prepoznao u svojem Izvješću o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama s ciljem jamčenja zaštite potrošača u kontekstu ostvarivanja snažnog i tehnološki naprednog jedinstvenog tržišta maloprodajnih financijskih usluga, pri čemu se štiti potrošače, potiče tržišno natjecanje, jamči zaštita podataka, smanjuju cijene te suzbijaju porezne prijevare, utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranje novca; ipak vjeruje da u akcijskom planu nema ambicije da se stvori regulatorno okruženje koje pogoduje transparentnosti, rastu i inovacijama, uz visoku razinu povjerenja poduzeća i potrošača u maloprodajne financijske proizvode; primjećuje i dalje visoke i netransparentne naknade i provizije u vezi s privatnim mirovinama, investicijskim fondovima i drugim maloprodajnim proizvodima koji znatno umanjuju stvarnu dobit malih ulagača; međutim, dijeli mišljenje Komisije da je prenošenje i provedbu pravnih akata koji su proteklih godina izrađeni u području financijskih usluga, uključujući MiFID2 i IDD, potrebno zadržati i dati im prednost, dok bi se nove zakonodavne inicijative trebale predstaviti po potrebi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja razvoj novih financijskih usluga i institucija koje doprinose konkurentnosti na financijskim tržištima te novim mogućnostima za potrošače; međutim, napominje da su se u Europi 2016. financijske tehnologije financirale sa samo 2,2 milijarde USD, dok je taj iznos u SAD-u bio 12,8 milijardi USD, a u Kini 8,6 milijardi USD, što je pokazatelj goruće potrebe za brzom promjenom mentaliteta i odgovarajućim regulatornim odgovorom na tehnološki razvoj kako bi Europa postala vodeće tržište inovacija; ističe da će istinsko jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga na kojem se osigurava visoka razina zaštite potrošača i ravnopravni uvjeti za nove aktere na tržištu učiniti EU atraktivnim čvorištem inovativnih financijskih usluga te dati potrošačima veći i bolji izbor po nižim cijenama; ističe da nove tehnologije predstavljaju regulatorne izazove, ali i nude odlične prilike za inovacije od kojih koristi imaju krajnji korisnici, te da predstavljaju poticaj gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je od ključne važnosti da se sve vrste financijskih usluga, uključujući, među ostalim, otvaranje tekućih i štednih računa, bankovne kartice, potrošačke zajmove i hipoteke, osiguranja i državni dug, mogu pružati i izvan granica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da se uvjetovanje izdavanja proizvoda time da potrošači imaju prebivalište u državi članici u kojoj se financijski proizvod nudi, uključujući i instrumente državnog duga, ili time da im je nacionalni identifikacijski dokument izdala ta država članica, kosi s načelima unutarnjeg tržišta maloprodajnih financijskih usluga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi se malim ulagačima trebala olakšati prekogranična kupovina državnog duga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u skladu sa stavkom 135. svoje rezolucije od 14. veljače 2017. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (13), smatra da korisnik ne bi trebao plaćati naknadu za tekući i štedni račun, osim ako su povezani s posebnim uslugama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je pristup gotovini preko bankomata jedna od osnovnih javnih usluga koja treba biti na raspolaganju bez ikakvih diskriminirajućih ili nepoštenih praksi i da stoga ne smije iziskivati pretjerano velike troškove; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća Komisiju da financijske institucije i dalje otkazuju platne kartice ako se njihov nositelj preseli u drugu državu članicu te traži da se donesu mjere u tom području, koje bi uključivale i upozoravanje nacionalnih vlasti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da se akcijskim planom želi odgovoriti na brojna važna pitanja te da su za neka područja u njemu utvrđene konkretne mjere koje Komisija treba poduzeti prema jasnom rasporedu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi Komisija trebala imati proaktivniju ulogu u korištenju unije tržišta kapitala te pritom intenzivno uključiti Parlament u provedbu Pariškog sporazuma kako bi se pružila potpora rastućem tržištu održivih i odgovornih ulaganja (SRI) na način da se promiču održiva ulaganja, pri čemu trgovačka društva uvrštena na burzu i financijski posrednici pružaju učinkovite i standardizirane ekološke, socijalne i upravljačke (ESG) informacije te se ti kriteriji na odgovarajući način odražavaju u sustavima upravljanja ulaganjima i standardima objavljivanja podataka; nadalje, apelira na Komisiju da promiče usluge „procjene rejtinga” prema ekološkim, društvenim i upravljačkim kriterijima (ESG) i dosljedan okvir za tržište zelenih obveznica, vodeći se relevantnim istraživanjima Komisije i radom studijske skupine G20 u području zelenog financiranja; poziva Komisiju da iznese prijedlog o uspostavljanju „štednog računa EU-a” kako bi se oslobodila sredstva za dugoročno financiranje i podržala ekološka tranzicija u Europi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava važnost ključnih financijskih centara koji predstavljaju dinamična tržišta za maloprodajne usluge; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je visoka razina zaštite potrošača i transparentnosti ključna za razvoj jedinstvenog tržišta maloprodajnih financijskih usluga; posebno ustraje na potrebi da se osigura zaštita osjetljivih skupina potrošača učinkovitom provedbom Direktive o računima za plaćanje te činjenici da su potrebne i dodatne mjere, kao što su politike financijske edukacije; smatra da zakonodavstvo EU-a i nacionalno zakonodavstvo o korisnicima financijskih usluga treba ojačati i provesti na odgovarajući način te po potrebi dodatno uskladiti u svim državama članicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se primjenjuje načelo „ista usluga, isti rizik, isto pravilo, isti nadzor” kako ne bi došlo do narušavanja tržišnog natjecanja ponajprije pojavom novih tržišnih aktera; ustraje u tome da se tim pravilima ne smije kočiti inovativnost; poziva Komisiju da razjasni korištenje „općih dobrih odredbi”, koje bi države članice u ovom trenutku mogle neizravno iskoristiti za blokiranje dolaska novih proizvoda na njihova tržišta, te da europskim nadzornim tijelima ojača položaj kako bi postali aktivni posrednici među državama članicama u slučaju suprotnih tumačenja o primjeni tih odredbi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje na tvrdnji da mala i srednja poduzeća moraju imati koristi od europskog tržišta maloprodajnih financijskih usluga, kako u pogledu ponude tako i u pogledu potražnje; objašnjava da, kada je riječ o ponudi, to znači da se mora osigurati bolji pristup malih i srednjih poduzeća financiranju, a kada je riječ o potražnji, znači da se mora olakšati pristup malih i srednjih poduzeća prekograničnim tržištima; ističe da se povećanom konkurencijom ne smije nanijeti šteta malim i srednjim poduzećima koja su pružatelji maloprodajnih financijskih usluga i posluju lokalno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na Komisiju da se pobrine za to da europska financijska nadzorna tijela (EBA, ESMA i EIOPA) imaju odgovarajuće resurse i ovlasti za izvršavanje svih svojih regulatornih i nadzornih zadaća u interesu zaštite potrošača; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži od Komisije da istraži mogućnost uvođenja 29. regulatornog sustava za maloprodajne financijske proizvode; nadalje poziva Komisiju da istraži mogućnost uspostavljanja usklađenog pravnog okvira za standardizirane unaprijed zadane opcije za najčešće korištene financijske proizvode u EU-u, slično modelu osnovnog bankovnog računa i paneuropskog mirovinskog proizvoda; |
| --- | --- |

16.

Mjera 1. – Niže naknade za transakcije koje nisu u eurima

| 17. | podsjeća da su naknade za prekogranična plaćanja izvan europodručja i dalje visoke; stoga poziva Komisiju da žurno predloži izmjenu Uredbe (EZ) br. 924/2009 kako bi se smanjile naknade za prekogranične transakcije u svim državama članicama; u tom pogledu žali što ne postoji zajednički europski instrument plaćanja putem interneta, kao što je kreditna ili debitna kartica na razini EU-a i u europskom vlasništvu; |
| --- | --- |

17.

Mjera 2. – Transparentna konverzija valuta

| 18. | naglašava da je provođenje postojećeg zakonodavstva ključno za rješavanje pitanja nedostatka transparentnosti „dinamičke konverzije valute”; podsjeća da se Direktivom (EU) 2015/2366 predviđa da se trgovcima nametne obveza jasnog isticanja i pružanja konačnog troška dinamičke konverzije valute za potrošače, što uključuje i situacije kada potrošači podižu novac na bankomatu uz konverziju valute; međutim, ističe da potrošači moraju imati mogućnost odabira najboljeg tečaja i da bi trebali biti informirani o naknadama i dodatnim troškovima pri provođenju transakcija, uplata u inozemstvo ili podizanja novca na bankomatu, što uključuje i korištenje dinamičke konverzije valute; traži od Komisije da osigura da pružatelji usluga u sklopu objavljivanja troškova i naknada na temelju revidirane Direktive o uslugama platnog prometa (PSD2) objavljuju povećanje tečajne stope te da se tečajevi koje nude različiti pružatelji financijskih usluga prikazuju na transparentan način; konstatira da je za postizanje tog cilja neophodna veća financijska pismenost potrošača; preporučuje da se na razini EU-a provodi „tajno kupovanje” radi utvrđivanja zapreka i javnog izvještavanja o zaprekama u pogledu prekograničnog pristupa, kvalitete usluga i poštovanja zakonodavstva EU-a te radi praćenja razvoja proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

18.

Mjera 3. – Jednostavnija zamjena proizvoda

| 19. | skreće pozornost na to da se mali broj potrošača odlučuje za promjenu pružatelja usluge kada je riječ o većini bankarskih proizvoda i proizvoda vezanih uz neživotno osiguranje, što predstavlja prepreku ulasku na prekogranična maloprodajna tržišta, te stoga potiče Komisiju da omogući potrošačima da lakše prijeđu na povoljnije maloprodajne financijske usluge u cijelom EU-u i da lakše raskinu financijske ugovore, te da omogući prekograničnu dostupnost zajmova i drugih financijskih proizvoda; ističe da postoji veliki potencijal kada je riječ o ponudi prekograničnih osiguravateljnih proizvoda, kao što je osiguranje za motorna vozila; napominje, međutim, da načelo slobode ugovaranja omogućuje financijskim institucijama da odlučuju s kime će sklopiti ugovor; u tom kontekstu apelira na Komisiju da prepozna važnost nadziranja lihvarskog kreditiranja i kratkoročnih zajmova s vrlo visokom kamatom, kod kojih dolazi do iskorištavanja ranjivih skupina potrošača i MSP-ova; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podržava namjeru Komisije da iskoristi dobre rezultate Direktive o računima za plaćanje kako bi se olakšala promjena pružatelja financijskih usluga i proizvoda; poziva Komisiju da predstavi zakonodavne inicijative posebno osmišljene za financijski sektor kako bi se stalo na kraj neopravdanom geografskom blokiranju i tako kupcima olakšalo prelaženje na isplativije maloprodajne financijske usluge u drugim državama članicama; primjećuje da će prikladan način prikazivanja informacija i zaštita potrošača biti ključni za ostvarenje tog cilja; |
| --- | --- |

20.

Mjera 4. – Internetske stranice za usporedbu kvalitete

| 21. | naglašava koristi dobro organiziranog i korisnicima prilagođenog portala EU-a za usporedbu koji će obuhvaćati cjelokupna europska maloprodajna financijska tržišta; potiče Komisiju da preispita postojeće nezavisne portale koji u tu svrhu već djeluju u državama članicama; naglašava da alati za usporedbu moraju biti točni i relevantni za potrošače te da se ne smiju fokusirati samo na cijenu proizvoda, već i na njihovu kvalitetu, uzimajući u obzir druge kriterije, kao što su dostupnost mreže poslovnica, kontakt licem u lice i održivost poslovnih praksi, i vodeći računa da se uspoređivati mogu samo slični proizvodi; podsjeća da bi se samo slični proizvodi trebali uspoređivati kako bi se izbjeglo zbunjivanje potrošača; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apelira na Komisiju da promiče instrumente poput jedinstvenih kontaktnih mjesta, čime će se poboljšati tržišno natjecanje i pomoći poduzećima koja nude maloprodajne financijske usluge; |
| --- | --- |

22.

Mjera 5. – Bolje osiguranje za motorna vozila

| 23. | smatra da će nakon pregleda Direktive o osiguranju motornih vozila u okviru programa Komisije REFIT biti ključno izmijeniti Direktivu kako bi se osigurala naknada za žrtve prometnih nesreća te omogućili prekogranični prijenos i priznavanje bonusa za vozače bez prijavljene štete i da bi u svjetlu presuda Suda Europske unije područje primjene Direktive o osiguranju motornih vozila što prije trebalo revidirati kako bi se riješilo pitanje nepriznavanja bonusa vozačima bez prijavljene štete i osiguralo da se ona primjenjuje na okolnosti za koje su je suzakonodavci predvidjeli; |
| --- | --- |

23.

Mjera 6. – Transparentno određivanje cijena najma automobila

| 24. | poziva Komisiju da preispita jesu li potrebne dodatne inicijative u pogledu poduzeća za najam automobila koja prodaju osiguranja u cilju jamčenja transparentnog određivanja cijena u svim poduzećima za najam automobila u svim državama članicama; |
| --- | --- |

24.

Mjera 7. – Snažnije jedinstveno tržište potrošačkog kreditiranja

| 25. | naglašava da rješavanje problema prezaduženosti potrošača Komisiji mora biti prioritet ako namjerava raditi na olakšavanju prekograničnog pristupa zajmovima; poziva na djelovanje kako bi se koordinirale informacije o dugovanju na temelju potpunog poštovanja prava EU-a, uključujući pravo o zaštiti podataka i pravo o zaštiti potrošača, tako da svaki vjerovnik prije odobravanja dodatnog kredita zna koliko je klijent zadužen, čime bi se stvorilo djelotvornije tržište na kojem bi se davatelji kredita mogli međusobno natjecati; traži u tom kontekstu sveobuhvatnu analizu razloga prezaduženosti potrošača; podsjeća da je financijsko obrazovanje učinkovito sredstvo zaštite potrošača od rizika prezaduženosti; stoga apelira na Komisiju da promiče financijsko obrazovanje i potiče suradnju različitih dionika u tom važnom području; s obzirom na to da financijske institucije sve više upotrebljavaju podatke o potrošačima ili velike količine podataka, podsjeća na odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka prema kojima osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo na objašnjenje odluke donesene automatiziranom obradom te na osporavanje te odluke; ističe potrebu da se zajamči mogućnost izmjene netočnih podataka i da se koriste samo provjerljivi i relevantni podaci; poziva sve dionike da pojačaju napore kako bi se zajamčilo ostvarivanje tih prava; smatra da privola za uporabu osobnih podataka treba biti dinamična te da osobe čiji se podaci obrađuju moraju imati mogućnost da promijene i prilagode svoju privolu; |
| --- | --- |

25.

Mjera 8. – Pravedna pravila o zaštiti potrošača

| 26. | traži od Komisije da pažljivo analizira imaju li nacionalna pravila i prakse zaštite potrošača obilježja nepoštenih prepreka prekograničnim ulaganjima i jesu li, u skladu s utvrđenim zakonodavstvom o unutarnjem tržištu i uvriježenom sudskom praksom, opravdani prevladavajućim razlozima od javnog interesa, koji su nužni i razmjerni ciljevima koje se želi postići; naglašava da se relevantnim odredbama o zaštiti potrošača u europskom pravu često svjesno ostavlja određeni manevarski prostor za prenošenje u nacionalno pravo kako bi se europsko pravo moglo uklopiti u postojeće nacionalne propise; ipak naglašava da se uklanjanje nacionalnih prepreka ne smije ostvariti na štetu zaštite potrošača i da bi zaštita potrošača trebala ostati prioritet pri izradi zakonodavstva; zabrinut je zbog toga što se velik dio papirologije koju pružatelji maloprodajnih financijskih proizvoda i usluga izrađuju kao odgovor na zakonodavstvo EU-a zapravo ne traži izričito u samim propisima, a donosi malu ili nikakvu praktičnu korist potrošačima, dok istovremeno predstavlja opterećenje koje može dovesti do nepotrebno viših troškova za potrošače; poziva Komisiju da ponovno prouči tu dokumentaciju kako bi je se pojednostavnilo, istodobno ne žrtvujući koristi u smislu zaštite potrošača; naglašava da je pristup relevantnim i razumljivim informacijama potrošačima neophodan kako bi mogli donijeti utemeljene financijske odluke; istodobno napominje da je kvaliteta, a ne količina dostupnih informacija odlučujući faktor; ističe da se mora što bolje uskladiti zahtjeve u pogledu informiranja klijenata propisane u različitim europskim pravnim aktima; naglašava da se moraju izbjeći udvostručenja ili proturječnosti obveza izvješćivanja kako bi se izbjegla nepotrebna birokracija i troškovi te da se ne bi zbunjivalo klijente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da razmotri donošenje zakonodavstva koje pokriva više područja radi odmaka od trenutačne rascjepkane kombinacije Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID), Direktive o raspodjeli osiguranja (IDD), Direktive o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (AIFMD) itd. i približavanja stvaranju čvrstog i postojanog okvira za transparentnost prema potrošačima, uz uklanjanje nepotrebne složenosti za pružatelje financijskih usluga, uključujući konvergenciju nadzora među državama članicama; poziva Komisiju da promiče proširenu upotrebu mandata europskih nadzornih tijela (ESA) za zaštitu potrošača u sektorskom zakonodavstvu i da ga uzme u obzir pri nadolazećem preispitivanju financiranja ESA-a i upravljanja njima; poziva Komisiju da europska nadzorna tijela zaduži da predvode rad na konvergenciji praksi nadziranja poslovanja među državama članicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja namjeru Komisije da pripremi kampanju za podizanje razine osviještenosti o mreži FIN-NET koja pomaže potrošačima u ostvarivanju njihovih prava bez odlaska na sud tako što pronalazi nadležno tijelo za alternativno rješavanje sporova (ADR); vjeruje da treba dodatno povećati područja koja pokriva mreža FIN-NET, pojasniti njezinu ulogu i poboljšati njezinu internetsku stranicu; |
| --- | --- |

28.

Mjera 9. – Bolje ocjene kreditne sposobnosti

| 29. | poziva Komisiju da predloži standarde i načela za usklađeno prekogranično ocjenjivanje kreditne sposobnosti, čime će se učinkovitije ublažiti rizik od povećanja prezaduženosti pri olakšavanju paneuropskog internetskog kreditiranja, detaljno uzimajući u obzir zaključke iz objavljenih izvješća o provedbi Direktive o hipotekarnim kreditima i Direktive o potrošačkim kreditima; |
| --- | --- |

29.

Mjera 10. – FinTech za maloprodajne financijske usluge

| 30. | prepoznaje pravo potrošača na upotrebu softvera za iniciranje plaćanja i dijeljenje informacija o sebi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podržava Komisiju u njezinoj namjeri da predstavi sveobuhvatan akcijski plan u području financijskih tehnologija u okviru svojih strategija unije tržišta kapitala i jedinstvenog digitalnog tržišta, čime će se doprinijeti djelotvornom i funkcionalnom te integriranom i tehnološki naprednom jedinstvenom tržištu financijskih usluga koje će koristiti svim europskim krajnjim korisnicima, a istodobno osigurati ravnopravni uvjeti; podržava Komisiju u osnivanju europske radne skupine za financijsku tehnologiju; ističe da novo okruženje koje nastaje zahvaljujući razvoju financijskih tehnologija zahtijeva da se izrade razne nove prikladne zaštitne mjere kao što su, između ostaloga, obrazovanje potrošača o novim proizvodima ili pravila o sprečavanju pranja novca te poluga na kreditnim platformama Fintecha; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da prouči rezoluciju Europskog parlamenta o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora, i da promiče zaštitu potrošača, sigurnost, inovacije i pošteno tržišno natjecanje te da se pobrine za to da se načelo „jednake usluge, jednaki rizici, jednaka pravila, jednak nadzor” primjenjuje na sva poduzeća bez obzira na njihov sektor ili lokaciju; ističe da na financijsku tehnologiju treba gledati kao na financiranje koje je omogućeno ili uvedeno zahvaljujući novim tehnologijama te koje utječe na cijeli financijski sektor u svim njegovim sastavnim dijelovima, od bankarstva do osiguranja, mirovinskih fondova, investicijskog savjetovanja, usluga platnog prometa i tržišne infrastrukture; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče Komisiju da stvori okruženje koje pogoduje inovativnim rješenjima; napominje da inovativna poduzeća, kao što su poduzeća koja se bave financijskim tehnologijama, stvaraju tržišno natjecanje potrebno da se stvori učinkovito tržište maloprodajnih financijskih usluga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da različite nove financijske institucije poznate pod nazivom FinTech imaju jednake odgovornosti prema kupcima i odgovornosti u pogledu financijske stabilnosti kao i ostale odgovarajuće tradicionalne institucije i usluge; |
| --- | --- |

34.

Mjera 11. – Digitalne provjere identiteta

| 35. | ističe potencijal e-potpisa i e-identifikacije za jednostavnije obavljanje transakcija i poziva Komisiju da se svojim radom nastavi na Uredbu o elektroničkoj identifikaciji (eIDAS); naglašava da je potrebno uzeti u obzir i osobe koje se ne mogu ili ne žele koristiti e-potpisima ili e-identifikacijom; promiče interoperabilnost prekogranične e-identifikacije u sektoru financijskih usluga i poziva da se osiguraju ravnopravni uvjeti u svim državama članicama (a možda i šire, u zemljama EGP-a i Švicarskoj); nadalje, traži od Komisije da hitno analizira trenutne regulatorne prepreke tehnikama e-identifikacije te ističe da bi svaka poduzeta inicijativa trebala biti tehnološki neutralna; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja da Komisija treba identificirati i ukloniti regulatorne prepreke korištenju paneuropskog sustava elektroničkog potpisa pri sklapanju ugovora o financijskim uslugama, čime će se olakšati prekogranični ulazak na digitalno tržište na razini cijelog EU-a, a da se pritom ne ugrozi sigurnost postojećih sustava ili njihova sposobnost da ispunjavaju zahtjeve Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

36.

Mjera 12. – Internetska prodaja financijskih usluga

| 37. | naglašava da je potrebno prilagoditi postojeći pravni okvir EU-a digitalnom svijetu kako bi se suzbili rizici u području zaštite potrošača povezani s internetskom prodajom na daljinu te kako bi se na taj način otvorile nove poslovne mogućnosti za europska novoosnovana poduzeća (start-ups) i poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom; upozorava na rizike za potrošače povezane s internetskim igrama na sreću koje su predstavljene kao financijski proizvodi, tj. binarne opcije; smatra da je snažan i usklađen europski nadzor potreban da se zaštite potrošači i izbjegnu rupe u propisima; naglašava da se europski standardi zaštite potrošača primjenjuju neovisno o tome prodaje li se preko tradicionalnih ili modernih kanala distribucije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost kibersigurnosti i žali zbog činjenice da Komisija u svojem akcijskom planu nije posvetila pozornost pitanjima kibersigurnosti; stoga poziva Komisiju da se tom pitanju posveti u okviru svoje radne skupine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu da se očuvaju klasične banke s poslovnicama koje pružaju osnovne javne usluge i posebno su od koristi MSP-ovima, starijima i osjetljivim skupinama potrošača, kod kojih postoji manja vjerojatnost da će se koristiti e-bankarstvom i koji prednost daju interakciji licem u lice; prepoznaje da se zatvaranjem podružnica narušava financijska infrastruktura na lokalnoj razini i da to može biti izrazito štetno za zajednice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da povećana upotreba podataka o klijentima ili velikih podataka od strane financijskih institucija može potrošačima donijeti koristi, kao što je izrada prilagođenijih, segmentiranih i jeftinijih ponuda na temelju učinkovitije raspodjele rizika i kapitala; s druge strane, zabrinut je zbog razvoja dinamičnog određivanja cijena i s tim povezanih potencijalno lošijih rezultata za potrošače u smislu usporedivosti ponuda, a samim time i učinkovitog tržišnog natjecanja te udruživanja i objedinjavanja rizika u sektoru kredita i osiguranja; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  SL L 133, 22.5.2008., str. 66.

(2)  SL L 263, 7.10.2009., str. 11.

(3)  SL L 266, 9.10.2009., str. 11.

(4)  SL L 60, 28.2.2014., str. 34.

(5)  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

(6)  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

(7)  SL L 257, 28.8.2014., str. 214.

(8)  SL L 123, 19.5.2015., str. 1.

(9)  SL L 337, 23.12.2015., str. 35.

(10)  SL L 26, 2.2.2016., str. 19.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0434.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0211.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0027.

---

Srijeda, 15. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/29

---

P8_TA(2017)0438

Vladavina prava na Malti

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o vladavini prava na Malti (2017/2935(RSP))

(2018/C 356/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 4., 5., 6., 9. i 10. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 4., 5., 6., 9. i 10. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 6., 7., 8., 10., 11., 12. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 6., 7., 8., 10., 11., 12. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (1),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i brojne sporazume UN-a o ljudskim pravima koji su obvezujući za sve države članice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i brojne sporazume UN-a o ljudskim pravima koji su obvezujući za sve države članice,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir plenarnu raspravu od 24. listopada 2017. o slobodi medija na Malti; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plenarnu raspravu od 24. listopada 2017. o slobodi medija na Malti;

| — | uzimajući u obzir otkrića Panamskih dokumenata i dokumenata koji se odnose na Maltu do kojih su došli Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara i Europska mreža za istraživačku suradnju; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otkrića Panamskih dokumenata i dokumenata koji se odnose na Maltu do kojih su došli Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara i Europska mreža za istraživačku suradnju;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (3),

| — | uzimajući u obzir izvještaj i preporuke istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza (odbor PANA) te priloge izvještaju o službenom putovanju odbora na Maltu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvještaj i preporuke istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza (odbor PANA) te priloge izvještaju o službenom putovanju odbora na Maltu;

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava te poštovanja ljudskih prava i budući da su te vrijednosti univerzalne i zajedničke državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava te poštovanja ljudskih prava i budući da su te vrijednosti univerzalne i zajedničke državama članicama;

| B. | budući da je Povelja Europske unije o temeljnim pravima dio primarnog prava EU-a; budući da su sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija ugrađeni u članak 11. Povelje o temeljnim pravima i članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; budući da, u skladu s člankom 2., člankom 3. stavkom 1. i člankom 7. UEU-a, Unija ima mogućnost djelovanja kako bi zaštitila zajedničke vrijednosti na kojima se temelji; budući da bi se mehanizam vladavine prava trebao jednako snažno primjenjivati na sve države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da je Povelja Europske unije o temeljnim pravima dio primarnog prava EU-a; budući da su sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija ugrađeni u članak 11. Povelje o temeljnim pravima i članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; budući da, u skladu s člankom 2., člankom 3. stavkom 1. i člankom 7. UEU-a, Unija ima mogućnost djelovanja kako bi zaštitila zajedničke vrijednosti na kojima se temelji; budući da bi se mehanizam vladavine prava trebao jednako snažno primjenjivati na sve države članice;

| C. | budući da je EU ustavni sustav koji funkcionira na pretpostavci uzajamnog povjerenja, odnosno da će države članice djelovati u skladu s demokracijom, vladavinom prava i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU ustavni sustav koji funkcionira na pretpostavci uzajamnog povjerenja, odnosno da će države članice djelovati u skladu s demokracijom, vladavinom prava i temeljnim pravima;

| D. | budući da je neovisnost pravosuđa utvrđena u članku 47. Povelje o temeljnim pravima i članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima te je nužan preduvjet za demokratsko načelo diobe vlasti; |
| --- | --- |

D.

budući da je neovisnost pravosuđa utvrđena u članku 47. Povelje o temeljnim pravima i članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima te je nužan preduvjet za demokratsko načelo diobe vlasti;

| E. | budući da je malteška istraživačka novinarka i blogerica koja je istraživala slučajeve korupcije, Daphne Caruana Galizia, ubijena 16. listopada 2017. u eksploziji bombe podmetnutoj u njezin automobil; |
| --- | --- |

E.

budući da je malteška istraživačka novinarka i blogerica koja je istraživala slučajeve korupcije, Daphne Caruana Galizia, ubijena 16. listopada 2017. u eksploziji bombe podmetnutoj u njezin automobil;

| F. | budući da je njezino ubojstvo na Malti dovelo do uličnih prosvjeda i prosvjeda pripadnika civilnog društva koji su pozivali na pravdu, odgovornost i poštovanje vladavine prava; |
| --- | --- |

F.

budući da je njezino ubojstvo na Malti dovelo do uličnih prosvjeda i prosvjeda pripadnika civilnog društva koji su pozivali na pravdu, odgovornost i poštovanje vladavine prava;

| G. | budući da je u izvještaju za 2016. o nadziranju medijskog pluralizma po državama na Malti utvrđena srednje (gotovo visoka) razina rizika za tržišni pluralizam i političku neovisnost, a utvrđeni faktori koji povećavaju rizik odnose se na nedostatak podataka o medijskom tržištu, nedostatak zaštite i samoregulacije novinara te izdavačke slobode, izravno političko vlasništvo medijskih kuća te na nedostatak politike medijske pismenosti (4); |
| --- | --- |

G.

budući da je u izvještaju za 2016. o nadziranju medijskog pluralizma po državama na Malti utvrđena srednje (gotovo visoka) razina rizika za tržišni pluralizam i političku neovisnost, a utvrđeni faktori koji povećavaju rizik odnose se na nedostatak podataka o medijskom tržištu, nedostatak zaštite i samoregulacije novinara te izdavačke slobode, izravno političko vlasništvo medijskih kuća te na nedostatak politike medijske pismenosti (4);

| H. | budući da su Reporteri bez granica u svojem svjetskom indeksu medijskih sloboda 2017. godine utvrdili da su malteški zakoni o kaznenom djelu klevete, koja je kažnjiva novčanom ili zatvorskom kaznom i kojom se političari uvelike koriste protiv novinara, ključan faktor koji ograničava slobodu izražavanja na Malti (5); |
| --- | --- |

H.

budući da su Reporteri bez granica u svojem svjetskom indeksu medijskih sloboda 2017. godine utvrdili da su malteški zakoni o kaznenom djelu klevete, koja je kažnjiva novčanom ili zatvorskom kaznom i kojom se političari uvelike koriste protiv novinara, ključan faktor koji ograničava slobodu izražavanja na Malti (5);

| I. | budući da malteški parlament trenutačno raspravlja o prijedlogu zakona malteške vlade kojim se ukida kazneno djelo teške klevete te uvodi ad hoc zabrana pribjegavanja bilo kojem obliku mjera opreza ili sudskih naloga o oduzimanju u postupcima teške klevete ili klevete bez obzira o kojem se zakonu radilo (6); |
| --- | --- |

I.

budući da malteški parlament trenutačno raspravlja o prijedlogu zakona malteške vlade kojim se ukida kazneno djelo teške klevete te uvodi ad hoc zabrana pribjegavanja bilo kojem obliku mjera opreza ili sudskih naloga o oduzimanju u postupcima teške klevete ili klevete bez obzira o kojem se zakonu radilo (6);

| J. | budući da se Daphe Caruana Galizia suočavala s brojnim optužbama za tešku klevetu koje su podnijeli politički predstavnici različitih stranaka na Malti; |
| --- | --- |

J.

budući da se Daphe Caruana Galizia suočavala s brojnim optužbama za tešku klevetu koje su podnijeli politički predstavnici različitih stranaka na Malti;

| K. | budući da je ove godine toj novinarki zamrznut bankovni račun zbog sudskog naloga kojim je izrečena mjera opreza u vezi s predmetom teške klevete koji je pokrenuo jedan ministar u vladi, i to prije nego što je predmet riješen; |
| --- | --- |

K.

budući da je ove godine toj novinarki zamrznut bankovni račun zbog sudskog naloga kojim je izrečena mjera opreza u vezi s predmetom teške klevete koji je pokrenuo jedan ministar u vladi, i to prije nego što je predmet riješen;

| L. | budući da su medijske kuće na Malti izvještavale o iznimnom pritisku koji je na njih vršila banka Pilatus, koja je u središtu navoda o pranju novca, kako bi se članci o toj banci povukli ili uklonili; budući da je ta banka pokrenula pravni postupak u SAD-u protiv malteških medija zbog narušavanja njezina ugleda; budući da se u izvješću o usklađenosti financijsko-obavještajne jedinice (FIAU) koje je dospjelo u javnost navodi da su klijenti banke Pilatus uglavnom istaknuti političari iz Azerbajdžana, ali da ta banka nije primijenila pojačanu dubinsku analizu stranaka koja je potrebna u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca; budući da je jedan zastupnik vladajuće stranke zatražio da se pokrene istraga o zviždaču iz FIAU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da su medijske kuće na Malti izvještavale o iznimnom pritisku koji je na njih vršila banka Pilatus, koja je u središtu navoda o pranju novca, kako bi se članci o toj banci povukli ili uklonili; budući da je ta banka pokrenula pravni postupak u SAD-u protiv malteških medija zbog narušavanja njezina ugleda; budući da se u izvješću o usklađenosti financijsko-obavještajne jedinice (FIAU) koje je dospjelo u javnost navodi da su klijenti banke Pilatus uglavnom istaknuti političari iz Azerbajdžana, ali da ta banka nije primijenila pojačanu dubinsku analizu stranaka koja je potrebna u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca; budući da je jedan zastupnik vladajuće stranke zatražio da se pokrene istraga o zviždaču iz FIAU-a;

| M. | budući da je prije ubojstva novinarke Daphne Caruana Galizia zviždač koji je bio ključan u optužbama za korupciju i pranje novca u kojima su sudjelovale osobe na istaknutim političkim položajima na Malti pobjegao iz te zemlje; |
| --- | --- |

M.

budući da je prije ubojstva novinarke Daphne Caruana Galizia zviždač koji je bio ključan u optužbama za korupciju i pranje novca u kojima su sudjelovale osobe na istaknutim političkim položajima na Malti pobjegao iz te zemlje;

| N. | budući da je malteška vlada primijenila Zakon o zaštiti zviždača iz 2013. (7) te je jedna od rijetkih država članica EU-a koja je ugradila mjere zaštite zviždača u zakon; |
| --- | --- |

N.

budući da je malteška vlada primijenila Zakon o zaštiti zviždača iz 2013. (7) te je jedna od rijetkih država članica EU-a koja je ugradila mjere zaštite zviždača u zakon;

| O. | budući da u skladu s malteškim Ustavom i zakonima predsjednik vlade imenuje ravnatelja policije, predsjednik na prijedlog predsjednika vlade imenuje glavnog tužitelja, a počevši od 2017. članovi sudačkog osoblja imenuju se nakon što odbor prouči kandidate prije njihova imenovanja (8); budući da neovisnost tijela za provedbu zakona i sudstva na Malti može biti ugrožena činjenicom da vlada ima ovlast imenovanja ravnatelja policije, ravnatelja FIAU-a i glavnog tužitelja; |
| --- | --- |

O.

budući da u skladu s malteškim Ustavom i zakonima predsjednik vlade imenuje ravnatelja policije, predsjednik na prijedlog predsjednika vlade imenuje glavnog tužitelja, a počevši od 2017. članovi sudačkog osoblja imenuju se nakon što odbor prouči kandidate prije njihova imenovanja (8); budući da neovisnost tijela za provedbu zakona i sudstva na Malti može biti ugrožena činjenicom da vlada ima ovlast imenovanja ravnatelja policije, ravnatelja FIAU-a i glavnog tužitelja;

| P. | budući da je u raznim medijskim izvještajima navedeno da je velik broj radnih mjesta u malteškim javnim poduzećima stvoren samo nekoliko tjedana prije izbora u lipnju 2017., zbog čega se strahuje da je to motivirano izbornom taktikom; |
| --- | --- |

P.

budući da je u raznim medijskim izvještajima navedeno da je velik broj radnih mjesta u malteškim javnim poduzećima stvoren samo nekoliko tjedana prije izbora u lipnju 2017., zbog čega se strahuje da je to motivirano izbornom taktikom;

| Q. | budući da je Malta odbila pridružiti se Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO), neovisnom tijelu Unije ovlaštenom za istraživanje i procesuiranje prijevara i drugih kaznenih djela u EU-u koji utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Malta odbila pridružiti se Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO), neovisnom tijelu Unije ovlaštenom za istraživanje i procesuiranje prijevara i drugih kaznenih djela u EU-u koji utječu na financijske interese Unije;

| R. | budući da je prema Panamskim dokumentima iz travnja 2016. ukupno 714 poduzeća povezanih s Maltom navedeno u bazi podataka o Panamskim dokumentima Međunarodnog konzorcija istraživačkih novinara; budući da ti dokumenti sadrže objave o jednom sadašnjem ministru, bivšem ministru iz prijašnje vlade te o visoko pozicioniranim dužnosnicima; |
| --- | --- |

R.

budući da je prema Panamskim dokumentima iz travnja 2016. ukupno 714 poduzeća povezanih s Maltom navedeno u bazi podataka o Panamskim dokumentima Međunarodnog konzorcija istraživačkih novinara; budući da ti dokumenti sadrže objave o jednom sadašnjem ministru, bivšem ministru iz prijašnje vlade te o visoko pozicioniranim dužnosnicima;

| S. | budući da je Europski parlament u veljači 2017. organizirao posjet izaslanstva Malti u okviru njegova ispitivanja afere Panamskih dokumenata; budući da je to izaslanstvo u svojem izvješću o službenom putovanju navelo da postoje razlozi za sumnju u sposobnost malteških policijskih snaga da obavljaju svoje zadatke na najbolji način, što može upućivati na nepravilnosti u radu; budući da je to izaslanstvo konstatiralo da se broj osuđujućih presuda i zapljena povezanih s pranjem novca na Malti čini iznimno malim u odnosu na prosječan broj izvještaja koje FIAU šalje policiji; budući da je jedan državni dužnosnik i prijašnji ministar odbio sastanak s predstavnicima odbora PANA tijekom njegova posjeta; |
| --- | --- |

S.

budući da je Europski parlament u veljači 2017. organizirao posjet izaslanstva Malti u okviru njegova ispitivanja afere Panamskih dokumenata; budući da je to izaslanstvo u svojem izvješću o službenom putovanju navelo da postoje razlozi za sumnju u sposobnost malteških policijskih snaga da obavljaju svoje zadatke na najbolji način, što može upućivati na nepravilnosti u radu; budući da je to izaslanstvo konstatiralo da se broj osuđujućih presuda i zapljena povezanih s pranjem novca na Malti čini iznimno malim u odnosu na prosječan broj izvještaja koje FIAU šalje policiji; budući da je jedan državni dužnosnik i prijašnji ministar odbio sastanak s predstavnicima odbora PANA tijekom njegova posjeta;

| T. | budući da je zaključak dvaju povjerljivih izvješća FIAU-a za Maltu iz 2016., a koja su objavljena u svibnju 2017., bio da postoji opravdana sumnja da je vladin dužnosnik uključen u pranje novca; budući da je u trećem izvješću, objavljenom u isto vrijeme, navedeno da je FIAU proveo inspekciju u banci Pilatus te je navodno zaključeno da ta banka krši malteške zakone o suzbijanju pranja novca; budući da postupak izdavanja dozvola u banci Pilatus brz u usporedbi s prosječnim vremenom potrebnim za jamčenje sukladnosti s normama utvrđenima u Direktivi o kapitalnim zahtjevima; |
| --- | --- |

T.

budući da je zaključak dvaju povjerljivih izvješća FIAU-a za Maltu iz 2016., a koja su objavljena u svibnju 2017., bio da postoji opravdana sumnja da je vladin dužnosnik uključen u pranje novca; budući da je u trećem izvješću, objavljenom u isto vrijeme, navedeno da je FIAU proveo inspekciju u banci Pilatus te je navodno zaključeno da ta banka krši malteške zakone o suzbijanju pranja novca; budući da postupak izdavanja dozvola u banci Pilatus brz u usporedbi s prosječnim vremenom potrebnim za jamčenje sukladnosti s normama utvrđenima u Direktivi o kapitalnim zahtjevima;

| U. | budući da su ravnatelj FIAU-a i ravnatelj policije, koje izravno imenuje vlada, podnijeli ostavku ubrzo nakon izrade tih izvješća; budući da nije pokrenuta policijska istraga o tim ozbiljnim optužbama za pranje novca koje su navodno počinili istaknuti političari, uključujući članove vlade; budući da su za navedene predmete imenovani suci; budući da je dvoje zaposlenika FIAU-a otpušteno nakon što su izvješća FIAU-a neslužbeno dospjela u medije; |
| --- | --- |

U.

budući da su ravnatelj FIAU-a i ravnatelj policije, koje izravno imenuje vlada, podnijeli ostavku ubrzo nakon izrade tih izvješća; budući da nije pokrenuta policijska istraga o tim ozbiljnim optužbama za pranje novca koje su navodno počinili istaknuti političari, uključujući članove vlade; budući da su za navedene predmete imenovani suci; budući da je dvoje zaposlenika FIAU-a otpušteno nakon što su izvješća FIAU-a neslužbeno dospjela u medije;

| V. | budući da je Europska komisija najkasnije u lipnju 2017. obaviještena o tim optužbama, uz zahtjev za dodatnom istragom na Malti i za pridržavanje i odgovarajuću provedbu treće direktive o sprečavanju pranja novca i Direktive o kapitalnim zahtjevima; |
| --- | --- |

V.

budući da je Europska komisija najkasnije u lipnju 2017. obaviještena o tim optužbama, uz zahtjev za dodatnom istragom na Malti i za pridržavanje i odgovarajuću provedbu treće direktive o sprečavanju pranja novca i Direktive o kapitalnim zahtjevima;

| W. | budući da je status građanina Europske unije jedno od najvažnijih postignuća EU-a i budući da su u skladu s Ugovorima pitanja boravišta i državljanstva pod isključivom nadležnošću država članica; budući da EU ima ovlast nadzirati antikorupcijske prakse u državama članicama; |
| --- | --- |

W.

budući da je status građanina Europske unije jedno od najvažnijih postignuća EU-a i budući da su u skladu s Ugovorima pitanja boravišta i državljanstva pod isključivom nadležnošću država članica; budući da EU ima ovlast nadzirati antikorupcijske prakse u državama članicama;

| X. | budući da je ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije potvrđeno da svaka država članica, uvažavajući zakone Unije, sama postavlja uvjete za stjecanje i gubitak državljanstva; budući da od stupanja na snagu Ugovora iz Maastrichta stjecanje državljanstva države članice također znači stjecanje statusa građanina EU-a, a time i važnih dodatnih prava, što znači da odluke o naturalizaciji država članica nisu neutralne s obzirom na druge države članice i EU; |
| --- | --- |

X.

budući da je ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije potvrđeno da svaka država članica, uvažavajući zakone Unije, sama postavlja uvjete za stjecanje i gubitak državljanstva; budući da od stupanja na snagu Ugovora iz Maastrichta stjecanje državljanstva države članice također znači stjecanje statusa građanina EU-a, a time i važnih dodatnih prava, što znači da odluke o naturalizaciji država članica nisu neutralne s obzirom na druge države članice i EU;

| Y. | budući da je malteška vlada 2014. godine pokrenula program pojedinačnih ulagača kojim se malteško državljanstvo i status građanina EU-a prodaje državljanima trećih zemalja po cijeni od 650 000 EUR; budući da je popis osoba koje su na taj način stekle državljanstvo nejasan jer one nisu na objavljenom popisu naturaliziranih građana; budući da je u izvješću FIAU-a iz 2016., koje je neslužbenim kanalima pušteno u medije, izražena zabrinutost zbog moguće korupcije vođenju tog programa; |
| --- | --- |

Y.

budući da je malteška vlada 2014. godine pokrenula program pojedinačnih ulagača kojim se malteško državljanstvo i status građanina EU-a prodaje državljanima trećih zemalja po cijeni od 650 000 EUR; budući da je popis osoba koje su na taj način stekle državljanstvo nejasan jer one nisu na objavljenom popisu naturaliziranih građana; budući da je u izvješću FIAU-a iz 2016., koje je neslužbenim kanalima pušteno u medije, izražena zabrinutost zbog moguće korupcije vođenju tog programa;

| Z. | budući da je vlada upravljanje programom pojedinačnih ulagača povjerila Nexii BT, posredniku koji se u Panamskim dokumentima spominje kao osnivač trustova i off-shore kompanija za istaknute malteške političare, uključujući članove vlade; budući da je iz Panamskih dokumenata razvidno da BT Nexia nije djelovala s dužnom pažnjom u pogledu pružanja svih informacija potrebnih za utvrđivanje stvarnog vlasništva; |
| --- | --- |

Z.

budući da je vlada upravljanje programom pojedinačnih ulagača povjerila Nexii BT, posredniku koji se u Panamskim dokumentima spominje kao osnivač trustova i off-shore kompanija za istaknute malteške političare, uključujući članove vlade; budući da je iz Panamskih dokumenata razvidno da BT Nexia nije djelovala s dužnom pažnjom u pogledu pružanja svih informacija potrebnih za utvrđivanje stvarnog vlasništva;

| AA. | budući da je u izvješću Financijske obavještajne skupine Europola naslovljenom „Od sumnje do djelovanja – preinaka financijskih obavještajnih podataka radi boljeg operativnog učinka” naglašeno da su određene stranke, uključujući kriminalne organizacije, zlouporabile određene aspekte malteške internetske industrije za pranje prihoda od kaznenih djela; budući da se to tumačenje ne bi trebalo primijeniti na čitavu industriju; |
| --- | --- |

AA.

budući da je u izvješću Financijske obavještajne skupine Europola naslovljenom „Od sumnje do djelovanja – preinaka financijskih obavještajnih podataka radi boljeg operativnog učinka” naglašeno da su određene stranke, uključujući kriminalne organizacije, zlouporabile određene aspekte malteške internetske industrije za pranje prihoda od kaznenih djela; budući da se to tumačenje ne bi trebalo primijeniti na čitavu industriju;

| 1. | snažno osuđuje ubojstvo Daphne Caruana Galizia i poziva maltešku vladu da iskoristi sva potrebna sredstva kako bi se ubojice privele pravdi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na provođenje neovisne međunarodne istrage o ubojstvu Daphne Caruana Galizia; prima na znanje poteze malteških vlasti kojima su zatražile sudjelovanje međunarodnih tijela kaznenog progona u toj istrazi, uključujući američki Savezni istražni ured (FBI) i nizozemske forenzičke stručnjake; poziva na puno sudjelovanje Europola u čitavom postupku istrage; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da je zaštita istraživačkih novinara i zviždača jedan od ključnih interesa društva; traži od malteških vlasti i svih država članica EU-a da da osiguraju/zajamče zaštitu osobne sigurnosti i sredstava za život zviždača i novinara; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Konferenciju predsjednika da uspostavi „Europsku nagradu za istraživačko novinarstvo Daphne Caruana Galizia” koja bi se jednom godišnje dodjeljivala za izvanredna ostvarenja istraživačkog novinarstva u Europi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali što su događaji na Malti proteklih godina doveli do ozbiljne zabrinutosti u pogledu vladavine prava, demokracije i temeljnih prava, među kojima su i sloboda medija i neovisnost policije i pravosuđa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da uspostavi dijalog s malteškom vladom u pogledu funkcioniranja vladavine prava na Malti i poštovanja europskih vrijednosti; poziva Komisiju da iscrpno obavještava Parlament o svojim procjenama; ponovno ističe potrebu za redovitim postupkom praćenja i dijalogom u kojem sudjeluju sve države članice radi zaštite temeljnih vrijednosti EU-a koje uključuju demokraciju, temeljna prava i vladavinu prava, te Vijeće, Komisija i Parlament, kao što je izneseno u Rezoluciji od 25. listopada 2016. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (Pakt za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava); |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog toga što malteška policija nije ispitala više ozbiljnih optužbi za korupciju i nepridržavanje odredbi o suzbijanju pranja novca i o bankovnom nadzoru, što predstavlja prijetnju vladavini prava u toj državi članici; prima na znanje da je u tijeku nekoliko sudskih istraga u vezi s nekima od tih optužbi; posebno žali zbog činjenice da do danas na Malti nije provedena policijska istrage o podacima iznesenima u Panamskim dokumentima i o istaknutim političarima spomenutima u izvješćima FIAU-a, koja su neslužbeno puštena u medije, te napominje da su neke od osoba navedenih u izvješćima FIAU-a još uvijek članovi vlade; poziva ravnatelja malteške policije da pokrene tu istragu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje komentare predsjednika Vrhovnog suda Malte u pogledu vladavine prava i podupire njegovu tvrdnju da bez ispravnog provođenja zakonodavstva nije moguće jamčiti vladavinu prava na Malti (9); |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog izvješća koje je odbor PANA sastavio nakon posjeta Malti u kojem se navodi da su javne institucije zadužene za jamčenje usklađenosti i za borbu protiv prijevara i financijskog kriminala izrazito politizirane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da provjeri pridržava li se Malta treće direktive o sprečavanju pranja novca i Direktive o kapitalnim zahtjevima; napominje da je Malta jedna od nekoliko država članica protiv kojih je Komisija pokrenula mjere zbog neprenošenja četvrte direktive o sprečavanju pranja novca u zadanom roku odnosno do 26. lipnja 2017.; prima na znanje da je prijenos te direktive u tijeku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva malteška nadležna tijela da se pridruže EPPO-u i tako s drugim državama članicama koje u njemu sudjeluju rade na suzbijanju prijevara u EU-u i drugih kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva malteške nadzorne i pravosudne vlasti da istraže postupak izdavanja dozvola u banci Pilatus, posebno u vezi s ispunjavanjem uvjeta u vezi s poslovnim ugledom i iskustvom za upravljačko tijelo financijskih institucija, kao što je navedeno u Direktivi o kapitalnim zahtjevima te da ispitaju je li Nexia BT usklađena s Direktivom o borbi protiv pranja novca; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da su zastupnici u EP-u više puta izrazili zabrinutost u vezi s programom stjecanja državljanstva ulaganjem, uključujući na Malti i u drugim državama članicama EU-a; poziva Maltu da jasno objavi tko je kupio maltešku putovnicu i sva pripadajuća prava te da se pokrenu zaštitni mehanizmi kako bi se potvrdilo da su svi novi državljani prije kupnje zaista proveli jednu godinu na Malti; poziva Komisiju da nadzire takve programe za stjecanje državljanstva u državama članicama jer one moraju poštovati pravo Unije pri izvršavanju svojih nadležnosti u području državljanstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Maltu i sve druge države članice da borbu protiv utaje poreza utvrde kao prioritet i da se tom cilju posvete sva potrebna sredstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog odluke Komisije o tome da 2017. neće objaviti izvješće o borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe te predsjedniku Republike Malte. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 482, 23.12.2016., str. 117.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0409.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0402.

(4)  Nenadic, Iva, 2016. Praćenje medijskog pluralizma – praćenje rizika za medijski pluralizam u EU-u i izvan njega (Media Pluralism Monitor 2016 – Monitoring Risks for Media Pluralism in the EU and Beyond). Izvještaj po državama: Malta. Centar za medijski pluralizam i slobodu medija. Dostupno za preuzimanje na http://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2016-results/malta/

(5)  Vidi https://rsf.org/en/malta

(6)  Vlada Republike Malte, prijedlog zakona naslovljen „AN ACT to provide for the updating of the regulation of media and defamation matters and for matters consequential or ancillary thereto”, članak 26. stavak 6. Vidi http://justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=28292&l=1

(7)  vidi http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=25151&l=1

(8)  Zakon br. XLIV, 2016., članak 5. (96A) http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=27835&l=1

(9)  http://www.independent.com.mt/articles/2017-10-02/local-news/Chief-Justice-boldly-speaks-out-about-rule-of-law-need-for-proper-law-enforcement-6736179695

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/34

---

P8_TA(2017)0439

Multilateralni pregovori uoči 11. ministarske konferencije WTO-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o multilateralnim pregovorima uoči 11. ministarske konferencije WTO-a u Buenos Airesu, 10. – 13. prosinca 2017. (2017/2861(RSP))

(2018/C 356/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju Svjetske trgovinske organizacije (WTO) iz Dohe od 14. studenoga 2001. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju Svjetske trgovinske organizacije (WTO) iz Dohe od 14. studenoga 2001. (1),

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju WTO-a iz Hong Konga od 18. prosinca 2005. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju WTO-a iz Hong Konga od 18. prosinca 2005. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Razvojnom planu iz Dohe, a osobito one od 9. listopada 2008. (3), 16. prosinca 2009. (4), 14. rujna 2011. (5), 21. studenoga 2013. (6) i 26. studenoga 2015. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Razvojnom planu iz Dohe, a osobito one od 9. listopada 2008. (3), 16. prosinca 2009. (4), 14. rujna 2011. (5), 21. studenoga 2013. (6) i 26. studenoga 2015. (7),

| — | uzimajući u obzir rezultate 9. ministarske konferencije, održane na Baliju u prosincu 2013., a posebno Sporazum o olakšavanju trgovine (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate 9. ministarske konferencije, održane na Baliju u prosincu 2013., a posebno Sporazum o olakšavanju trgovine (8),

| — | uzimajući u obzir rezultate 10. ministarske konferencije, održane u Nairobiju u prosincu 2015., te Ministarsku deklaraciju donesenu 19. prosinca 2015. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate 10. ministarske konferencije, održane u Nairobiju u prosincu 2015., te Ministarsku deklaraciju donesenu 19. prosinca 2015. (9),

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument usvojen konsenzusom 14. lipnja 2016. na godišnjoj sjednici Parlamentarne konferencije o WTO-u u Ženevi (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument usvojen konsenzusom 14. lipnja 2016. na godišnjoj sjednici Parlamentarne konferencije o WTO-u u Ženevi (10),

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj (11),

| — | uzimajući u obzir 6. globalnu reviziju Pomoći za trgovinu, održanu u Ženevi od 11. do 13. srpnja 2017. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 6. globalnu reviziju Pomoći za trgovinu, održanu u Ženevi od 11. do 13. srpnja 2017. (12),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da WTO od svojeg osnutka ima presudnu ulogu u jačanju multilateralizma, promicanju uključivog svjetskog gospodarskog poretka i poticanju otvorenog i nediskriminirajućeg multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima; budući da je krug pregovora u Dohi pokrenut 2001. u cilju stvaranja novih trgovinskih mogućnosti, jačanja multilateralnih trgovinskih pravila i rješavanja trenutačnih neravnoteža u trgovinskom sustavu tako da se u središte pregovora stave potrebe i interesi zemalja u razvoju, osobito najmanje razvijenih zemalja; |
| --- | --- |

A.

budući da WTO od svojeg osnutka ima presudnu ulogu u jačanju multilateralizma, promicanju uključivog svjetskog gospodarskog poretka i poticanju otvorenog i nediskriminirajućeg multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima; budući da je krug pregovora u Dohi pokrenut 2001. u cilju stvaranja novih trgovinskih mogućnosti, jačanja multilateralnih trgovinskih pravila i rješavanja trenutačnih neravnoteža u trgovinskom sustavu tako da se u središte pregovora stave potrebe i interesi zemalja u razvoju, osobito najmanje razvijenih zemalja;

| B. | budući da EU dosljedno zagovara snažan multilateralan pristup trgovini utemeljen na pravilima, istodobno priznajući da dodatni pristupi, kao što su bilateralni, regionalni i plurilateralni sporazumi, također mogu potaknuti trgovinsko otvaranje i gospodarski razvoj, osobito uvođenjem liberalizacije i unapređenjem pravila i disciplina u političkim područjima kojima se WTO bavio manje detaljno, te da takvi sporazumi mogu biti dodatna podrška multilateralnom sustavu pod uvjetom da su u skladu s WTO-om, da se temelje na zajedničkim pravilima te da se njima stvaraju uvjeti za moguću multilateralizaciju u budućnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da EU dosljedno zagovara snažan multilateralan pristup trgovini utemeljen na pravilima, istodobno priznajući da dodatni pristupi, kao što su bilateralni, regionalni i plurilateralni sporazumi, također mogu potaknuti trgovinsko otvaranje i gospodarski razvoj, osobito uvođenjem liberalizacije i unapređenjem pravila i disciplina u političkim područjima kojima se WTO bavio manje detaljno, te da takvi sporazumi mogu biti dodatna podrška multilateralnom sustavu pod uvjetom da su u skladu s WTO-om, da se temelje na zajedničkim pravilima te da se njima stvaraju uvjeti za moguću multilateralizaciju u budućnosti;

| C. | budući da su rezultati 9. ministarske konferencije iz 2013. od sistemske važnosti, a osobito sklapanje Sporazuma o olakšavanju trgovine, najznačajnijeg multilateralnog trgovinskog sporazuma sklopljenog od osnutka WTO-a 1995.; |
| --- | --- |

C.

budući da su rezultati 9. ministarske konferencije iz 2013. od sistemske važnosti, a osobito sklapanje Sporazuma o olakšavanju trgovine, najznačajnijeg multilateralnog trgovinskog sporazuma sklopljenog od osnutka WTO-a 1995.;

| D. | budući da neke članice WTO-a pokušavaju potkopati sadašnji model rješavanja međunarodnih trgovinskih sporova; budući da će Žalbeno tijelo WTO-a uskoro imati najmanji broj sudaca koji su mu potrebni kako bi funkcioniralo; budući da je SAD nedavno odbio prijedloge EU-a i nekih latinskoameričkih zemalja da se započne postupak odabira kako bi se popunio rastući broj slobodnih radnih mjesta; budući da bi taj zastoj, zbog kojega su već dva od sedam mjesta u Žalbenom tijelu nepopunjena, mogao dovesti do raspada sustava koji je ključan za upravljanje sporovima među najmoćnijim svjetskim trgovinskim nacijama; |
| --- | --- |

D.

budući da neke članice WTO-a pokušavaju potkopati sadašnji model rješavanja međunarodnih trgovinskih sporova; budući da će Žalbeno tijelo WTO-a uskoro imati najmanji broj sudaca koji su mu potrebni kako bi funkcioniralo; budući da je SAD nedavno odbio prijedloge EU-a i nekih latinskoameričkih zemalja da se započne postupak odabira kako bi se popunio rastući broj slobodnih radnih mjesta; budući da bi taj zastoj, zbog kojega su već dva od sedam mjesta u Žalbenom tijelu nepopunjena, mogao dovesti do raspada sustava koji je ključan za upravljanje sporovima među najmoćnijim svjetskim trgovinskim nacijama;

| E. | budući da su rezultati ostvareni na 10. ministarskoj konferenciji održanoj 2015. također bili iznimno važni, s nizom od šest ministarskih odluka o poljoprivredi, pamuku i pitanjima povezanima s najmanje razvijenim zemljama, uključujući obvezivanje na ukidanje izvoznih subvencija za poljoprivredne proizvode, što je vjerojatno najznačajniji rezultat u području poljoprivrede ikad postignut u okviru WTO-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su rezultati ostvareni na 10. ministarskoj konferenciji održanoj 2015. također bili iznimno važni, s nizom od šest ministarskih odluka o poljoprivredi, pamuku i pitanjima povezanima s najmanje razvijenim zemljama, uključujući obvezivanje na ukidanje izvoznih subvencija za poljoprivredne proizvode, što je vjerojatno najznačajniji rezultat u području poljoprivrede ikad postignut u okviru WTO-a;

| F. | budući da su nedavne rasprave o napretku Razvojnog plana iz Dohe jasno pokazale da članice WTO-a imaju različita stajališta o načinu na koji treba nastaviti s pregovorima, što pokazuje da je potrebno preispitati razinu ambicije kako bi se u praksi ostvarili rezultati u svim ključnim područjima pregovora te budući da se u ovom pregledu u potpunosti treba voditi računa o stvarnim uvjetima pod kojima se odvija današnja trgovina; |
| --- | --- |

F.

budući da su nedavne rasprave o napretku Razvojnog plana iz Dohe jasno pokazale da članice WTO-a imaju različita stajališta o načinu na koji treba nastaviti s pregovorima, što pokazuje da je potrebno preispitati razinu ambicije kako bi se u praksi ostvarili rezultati u svim ključnim područjima pregovora te budući da se u ovom pregledu u potpunosti treba voditi računa o stvarnim uvjetima pod kojima se odvija današnja trgovina;

| G. | budući da digitalna transformacija gospodarstva otvara nove trgovinske kanale olakšavanjem sudjelovanja malih i srednjih poduzeća (MSP) u svjetskoj trgovini preko e-trgovine; budući da se na to sve više gleda kao na područje u kojem bi WTO mogao imati važnu ulogu; |
| --- | --- |

G.

budući da digitalna transformacija gospodarstva otvara nove trgovinske kanale olakšavanjem sudjelovanja malih i srednjih poduzeća (MSP) u svjetskoj trgovini preko e-trgovine; budući da se na to sve više gleda kao na područje u kojem bi WTO mogao imati važnu ulogu;

| H. | budući da će se 11. ministarska konferencija WTO-a održati u Buenos Airesu (Argentina) od 10. do 13. prosinca 2017.; |
| --- | --- |

H.

budući da će se 11. ministarska konferencija WTO-a održati u Buenos Airesu (Argentina) od 10. do 13. prosinca 2017.;

| 1. | ponovno naglašava da je u potpunosti predan trajnoj vrijednosti multilateralizma i poziva na donošenje trgovinskog programa koji se zasniva na slobodnoj i pravednoj trgovini temeljenoj na pravilima, koji koristi svima te koji podupire plan održivog razvoja dajući prioritet socijalnim, ekološkim i ljudskim pravima te osiguravajući da se usklađena pravila dogovorena na multilateralnoj razini jednako primjenjuju na sve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je potrebno nadovezati se na ishode dogovorene na 9. i 10. ministarskoj konferenciji kako bi se na 11. ministarskoj konferenciji u prosincu 2017. u Buenos Airesu poduzeli i zajamčili bitni progresivni koraci u cilju održavanja i jačanja multilateralne trgovinske strukture; naglašava da bi, unatoč tome, strane trebale nastojati ostvariti nove političke ciljeve u područjima poput digitalne trgovine i olakšavanja ulaganja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na sve članice WTO-a da iskoriste zamah stvoren nedavnim napretkom, imajući u vidu strateški cilj jačanja multilateralnog trgovinskog sustava i potrebu da se WTO konsolidira kao središte trgovinskih pregovora, prepoznajući istovremeno potrebu za svježim pristupima radi suočavanja s trenutačnim izazovima; prima na znanje da će fleksibilnost, otvorenost, uključivost i politički angažman biti ključni za napredovanje u globalnom, uravnoteženom i realnom načinu rješavanja preostalih pitanja povezanih s Razvojnim planom iz Dohe; smatra da se od pokretanja kruga pregovora u Dohi 2001. svijet znatno promijenio u gospodarskom, političkom i tehnološkom smislu te da se treba povesti rasprava o novim izazovima, kao što su e-trgovina, digitalna trgovina, transparentnost ulaganja, subvencije i višak kapaciteta, globalni vrijednosni lanci, javna nabava, domaća regulativa za usluge, mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (MMSP) i veća kompatibilnost među trgovinskim, radničkim i ekološkim programom koji nadilaze Razvojni plan iz Dohe, što je moguće bez dovođenja u pitanje neriješenih problema povezanih s Razvojnim planom iz Dohe; naglašava da je potrebno zemljama u razvoju omogućiti da pronađu svoje vlastite pristupe kako bi nastavile jamčiti jednake uvjete u tim novim sektorima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je važno da WTO funkcionira kao učinkovit i djelotvoran forum za pregovaranje o svim pitanjima koja su od interesa njegovim članicama te da pruža platformu za otvorenu raspravu o globalnim pitanjima povezanima s trgovinom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da u Buenos Aires treba stići s dobro razrađenim pisanim prijedlozima kako bi trgovinski pregovori bili transparentniji i uključiviji s obzirom na to da bi ministarska konferencija trebala biti temeljito pripremljena na osnovi pregovora na razini odbora; u tom pogledu pohvaljuje uznapredovale pregovore o pitanjima kao što su subvencije za ribarstvo kao način borbe protiv prekomjernog ribolova te nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje podnesene prijedloge u pogledu domaće potpore u poljoprivredi, uključujući zajednički prijedlog EU-a i Brazila; smatra da bi nastavak rasprave u tom području mogao biti jedan od ključnih ishoda 11. ministarske konferencije; u tom kontekstu, ponavlja da je potrebno naći trajno rješenje za skladištenje državnih robnih zaliha u svrhu osiguranja opskrbe hranom te potpora i subvencija za pamuk u skladu s ministarskom odlukom iz Nairobija; ističe da pregovori o toj temi i njihov mogući rezultat ne smiju imati prednost pred raspravama o budućnosti zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno potvrđuje važnost napretka u pregovorima i postizanja rezultata u pogledu drugih pitanja koja pokreću članice, među ostalim, domaće regulative u području usluga, e-trgovine, olakšavanja ulaganja, horizontalnih subvencija i povećanja transparentnosti te dobrih regulatornih praksi u korist MSP-ova; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da ishod ministarske konferencije 2017. treba jasno odražavati važnost ciljeva održivog razvoja do 2030. i obveza iz Pariškog sporazuma u borbi protiv klimatskih promjena te ulogu koju trgovina može imati u doprinosu njihovu ispunjenju, ali i da se ondje trebaju definirati konkretne mjere koje treba poduzeti u tom pogledu s obzirom na to da su globalni standardi i multilateralni uvjeti povoljni za globalnu trgovinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potvrđuje poveznicu između rodne jednakosti i uključivog razvoja, ističući da je osnaživanje žena presudno za iskorjenjivanje siromaštva te da je uklanjanje prepreka sudjelovanju žena u trgovini ključni element gospodarskog razvoja; priznaje potrebu za razvijanjem intervencija koje bi obuhvatile niz prepreka koje ograničavaju mogućnosti žena u gospodarstvu; poziva članice WTO-a da predvide radni program kojim će se zajamčiti da rodno osviještena trgovinska politika bude među ishodima ministarske konferencije 2017.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na 6. konferenciju za globalnu reviziju Pomoći za trgovinu, održanu u srpnju 2017. u Ženevi pod naslovom „Promicanje trgovine, uključivosti i povezivosti za održivi razvoj”, koja se usredotočila, među ostalim, na potrebu da se premosti digitalni jaz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | slaže se sa stajalištem da treba prijeći na konkretne mjere u cilju olakšavanja e-trgovine i pretvaranja digitalnih prilika u trgovinsku stvarnost; ističe da bolja povezivost donosi više poslovnih prilika jer se time, među ostalim, poduzetnicima u mikropoduzećima te u malim i srednjim poduzećima u zemljama u razvoju pojednostavnjuje i pojeftinjuje pristup tržištu; u tom pogledu napominje da je ulaganje u infrastrukturu i dalje jedan od bitnih izazova i da je od ključne važnosti da se u tom području postigne napredak; stoga poziva da se članstvom u WTO-u promiču ulaganja u infrastrukturu, kao i da se, među ostalim inicijativama, potiču javno-privatna partnerstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost rasprave o mogućim odgovorima trgovinske politike na sve jači trend prelaska na trgovinu uslugama u području trgovine robom („način 5.”); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da nastavi s naporima u smjeru razvijanja skupa obvezujućih multilateralnih pravila za e-trgovinu u WTO-u; podržava komunikaciju EU-a naslovljenu „Poticajno okružje za olakšavanje transakcija preko interneta” i predstavljenu članovima Vijeća za trgovinu uslugama u lipnju 2017., kojom se pružaju prijeko potreban i pravovremen skup zajedničkih načela o zaštiti potrošača, neželjenim porukama, uslugama autentikacije i povjerenja te elektroničkim ugovorima, čime bi se ojačalo povjerenje i samopouzdanje potrošača na internetu i stvorilo poticajno okružje za digitalnu trgovinu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče nastavak plurilateralnih trgovinskih pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o olakšavanju trgovine 22. veljače 2017.; smatra da će taj sporazum donijeti znatnu korist svim članicama WTO-a, osobito zemljama u razvoju i relevantnim gospodarskim subjektima, i to poboljšanjem transparentnosti i pravne sigurnosti te smanjenjem administrativnih troškova i trajanja carinskih postupaka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe koliko je važno da sve članice WTO-a provedu odluke donesene i u Nairobiju i na Baliju, među kojima su i stvaranje novih prilika za izvoz za pružatelje usluga u najmanje razvijenim zemljama u okviru oslobođenja za usluge najmanje razvijenih zemalja te pojednostavnjenje uredbi o pravilima podrijetla; prima na znanje da su članice WTO-a sve više zainteresirane za sporazum o olakšavanju usluga; poziva na pojačane napore na multilateralnoj razini u pogledu znatnog pojednostavljenja i usklađenja pravila o podrijetlu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je WTO od ključne važnosti za trgovinski sustav utemeljen na pravilima te smatra da je presudno da se osigura provedba njegovih odluka, primjena obvezujućih obveza te rješavanje trgovinskih sporova, te ističe njegov jedinstven doprinos u promicanju veće transparentnosti i stručnog pregleda, poglavito preko mehanizma pregleda trgovinske politike; izražava krajnju zabrinutost zbog toga što je nekoliko radnih mjesta u Žalbenom tijelu ostalo nepopunjeno, što ozbiljno ograničava rad tog ključnog tijela i predstavlja prijetnju aktualnom i pravilnom funkcioniranju rješavanja sporova, te ustraje u tome da se brzo donese odluka o popunjavanju tih radnih mjesta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je potrebna konačna deklaracija s 11. ministarske konferencije u kojoj bi članice mogle navesti nova područja i područja navedena u programu kruga pregovora iz Dohe o kojima će početi i nastaviti pregovarati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i Vijeće da se pobrinu za to da Parlament i dalje bude intenzivno uključen u pripreme za 11. ministarsku konferenciju te da ga tijekom ministarske konferencije 2017. redovno obavještavaju i s njim se savjetuju; poziva Komisiju da drugim članicama WTO-a nastavi ukazivati na to koliko je važno povećati značaj parlamentarne dimenzije WTO-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva članice WTO-a da jačanjem parlamentarne dimenzije WTO-a osiguraju demokratski legitimitet i transparentnost; s tim u vezi naglašava da je potrebno zajamčiti bolji pristup trgovinskim pregovorima za parlamentarce, njihovo sudjelovanje u oblikovanju i provedbi odluka WTO-a te pravilno razmatranje trgovinskih politika u interesu njihovih građana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog toga što ministarska minikonferencija održana 9. i 10. listopada 2017. u Marakešu nije dovela do značajnog napretka ususret 11. ministarskoj konferenciji; poziva sve strane da u potpunosti preuzmu odgovornost i spremnost iskazanu u političkim deklaracijama pretoče u konkretne mjere u okviru pregovora kako bi se postigli pozitivni rezultati na 11. ministarskoj konferenciji u Buenos Airesu i stvorio solidan temelj za daljnje mjere i odluke nakon ministarske konferencije 2017.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te glavnom direktoru WTO-a. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Ministarska deklaracija iz Dohe (WT/MIN(01)/DEC/1) od 14. studenoga 2001. –

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  Ministarska deklaracija iz Hong Konga (WT/MIN(05)/DEC) od 18. prosinca 2005. –

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 31.

(4)  SL C 286 E, 22.10.2010., str. 1.

(5)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 84.

(6)  SL C 436, 24.11.2016., str. 6.

(7)  SL C 366, 27.10.2017., str. 140.

(8)  Ministarska deklaracija s Balija (WT/MIN(13)/DEC) od 7. prosinca 2013. –

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(9)  Ministarska deklaracija iz Nairobija (WT/MIN(15)/DEC) od 19. prosinca 2015. –

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/nairobipackage_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade16/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/38

---

P8_TA(2017)0441

Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2017/2819(RSP))

(2018/C 356/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo” (COM(2017)0198), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo” (COM(2017)0198),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 2. veljače 2016. o reviziji sredinom razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 2. veljače 2016. o reviziji sredinom razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (1),

| — | uzimajući u obzir provjeru prikladnosti zakonodavstva EU-a o prirodi (direktive o pticama i staništima) (SWD(2016)0472), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provjeru prikladnosti zakonodavstva EU-a o prirodi (direktive o pticama i staništima) (SWD(2016)0472),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 1/2017 naslovljeno „Potrebni su dodatni napori kako bi se uspostavom mreže Natura 2000 iskoristio njezin puni potencijal”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 1/2017 naslovljeno „Potrebni su dodatni napori kako bi se uspostavom mreže Natura 2000 iskoristio njezin puni potencijal”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješćivanje u skladu s direktivama EU-a o staništima i pticama 2007. – 2012.: Stanje prirode u Europskoj uniji” (engl. Reporting under the EU Habitats and Birds Directives 2007-2012: The State of Nature in the EU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješćivanje u skladu s direktivama EU-a o staništima i pticama 2007. – 2012.: Stanje prirode u Europskoj uniji” (engl. Reporting under the EU Habitats and Birds Directives 2007-2012: The State of Nature in the EU),

| — | uzimajući u obzir Eurostatove statističke podatke o biološkoj raznolikosti iz studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurostatove statističke podatke o biološkoj raznolikosti iz studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017. o Akcijskom planu EU-a za prirodu, ljude i gospodarstvo (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017. o Akcijskom planu EU-a za prirodu, ljude i gospodarstvo (2),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (O-000067/2017 – B8-0608/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (O-000067/2017 – B8-0608/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je trenutačno samo približno polovina zaštićenih vrsta ptica i manji broj ostalih zaštićenih vrsta i staništa u EU-u u dobrom stanju očuvanosti i da samo 50 % svih područja u okviru ekološke mreže Natura 2000 ima planove upravljanja s ciljevima i mjerama očuvanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je trenutačno samo približno polovina zaštićenih vrsta ptica i manji broj ostalih zaštićenih vrsta i staništa u EU-u u dobrom stanju očuvanosti i da samo 50 % svih područja u okviru ekološke mreže Natura 2000 ima planove upravljanja s ciljevima i mjerama očuvanja;

| B. | budući da direktive o prirodi imaju važnu ulogu u ostvarenju ciljeva iz Strateškog plana za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, iz Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

B.

budući da direktive o prirodi imaju važnu ulogu u ostvarenju ciljeva iz Strateškog plana za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, iz Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama;

| C. | budući da se u ocjeni stanja prirode u Europskoj uniji za 2015. koju je provela Europska agencija za okoliš navodi da poljoprivreda i promjena prirodnih uvjeta predstavljaju glavne pritiske i prijetnje kopnenim ekosustavima koje prijavljuju države članice, dok su to za morske ekosustave uporaba živih bogatstava (ribolov) i onečišćenje; budući da je riječ o ljudskim aktivnostima koje imaju korjenit i štetan utjecaj na prirodu; |
| --- | --- |

C.

budući da se u ocjeni stanja prirode u Europskoj uniji za 2015. koju je provela Europska agencija za okoliš navodi da poljoprivreda i promjena prirodnih uvjeta predstavljaju glavne pritiske i prijetnje kopnenim ekosustavima koje prijavljuju države članice, dok su to za morske ekosustave uporaba živih bogatstava (ribolov) i onečišćenje; budući da je riječ o ljudskim aktivnostima koje imaju korjenit i štetan utjecaj na prirodu;

| D. | budući da Eurostatovi statistički podaci za 2016. pokazuju sveukupno smanjenje broja jedinki svih 167 rasprostranjenih vrsta ptica u Europskoj uniji u razdoblju 1990. – 2014. (3); |
| --- | --- |

D.

budući da Eurostatovi statistički podaci za 2016. pokazuju sveukupno smanjenje broja jedinki svih 167 rasprostranjenih vrsta ptica u Europskoj uniji u razdoblju 1990. – 2014. (3);

Opće napomene

| 1. | pozdravlja Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo kao korak u pravom smjeru u pogledu ostvarenja ciljeva direktiva o prirodi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | međutim, sa zabrinutošću napominje da se ciljevi EU-ove strategije biološke raznolikosti do 2020. i Konvencije o biološkoj raznolikosti neće ostvariti ako se odmah ne ulože znatni dodatni napori; ističe da ciljevi EU-ove strategije biološke raznolikosti do 2010. nisu bili ostvareni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su zdravi i otporni ekosustavi sposobniji za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu na klimatske promjene, a samim time i za ograničenje globalnog zagrijavanja; napominje da su otporniji na ekstremne vremenske prilike i da se lakše oporavljaju od njih te da pružaju mnoge prednosti o kojima stanovništvo ovisi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da u Europi gotovo četvrtini divljih vrsta trenutačno prijeti izumiranje i da su brojni ekosustavi toliko degradirani da više ne mogu ispunjavati svoje vrijedne funkcije; primjećuje da ta degradacija za posljedicu ima golemu društvenu i ekonomsku štetu za EU s obzirom na povećavanje glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti, kao što su degradacija staništa, pretjerano iskorištavanje prirodnih resursa, uvođenje i širenje invazivnih stranih vrsta te klimatske promjene, čime se poništavaju pozitivni učinci djelovanja namijenjenih za sprečavanje gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje da je cilj Akcijskog plana „ubrzavanje napretka prema ostvarenju cilja EU-a za 2020. da se zaustavi i preokrene trend gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava”; međutim, žali što nema drugih poveznica sa strategijom biološke raznolikosti do 2020. ni sa zaključcima revizije sredinom njezina provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da je potrebno uložiti znatne dodatne i trajne napore kako bi se ostvarili ciljevi za 2020. te poziva Komisiju i države članice da tom prioritetu daju veću političku važnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je potrebno zajamčiti potpunu i strogu provedbu zakonodavstva Unije o prirodi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da države članice veliki napredak u smanjenju emisija stakleničkih plinova, onečišćenja zraka i drugih onečišćivača i poboljšanju učinkovitosti energije i materijala moraju popratiti dodatnim mjerama kako bi se u potpunosti primijenile dogovorene politike za bolju zaštitu biološke raznolikosti, prirodnih resursa i javnog zdravlja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je potrebno dodatno integrirati politike i znanje kako bi se postigao cilj ugodnog življenja unutar okvira našeg planeta, što je dugoročna vizija 7. programa djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog ograničenog vremenskog okvira Akcijskog plana i poziva Komisiju da bez odgode započne s radom na sljedećoj strategiji biološke raznolikosti za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

10.

Sudjelovanje svih dionika

| 11. | pozdravlja četiri prioritetna područja utvrđena u Akcijskom planu i naglašava da je potrebno aktivno sudjelovanje svih relevantnih dionika na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se konkretnim mjerama koje treba poduzeti mogli učinkovito rješavati nedostaci u provedbi direktiva o pticama i staništima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je Europski revizorski sud u svom tematskom izvješću br. 1/2017 naveo da u državama članicama ne postoji dovoljna koordinacija među nadležnim tijelima i drugim dionicima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da pruži učinkovitu potporu nacionalnim i regionalnim akterima u provedbi zakonodavstva o prirodi i poboljšanju inspekcija okoliša, među ostalim jačanjem kompetencija i kapaciteta i boljom raspodjelom resursa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da Komisija namjerava ažurirati i dodatno razraditi dokumente sa smjernicama na svim službenim jezicima EU-a kako bi se promicalo bolje razumijevanje zakonodavstva na terenu i kako bi se javnim tijelima pomoglo u njegovoj ispravnijoj primjeni te u tom pogledu poziva Komisiju da u taj proces uključi sve dionike i savjetuje se s njima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava ulogu civilnog društva u osiguravanju bolje provedbe zakonodavstva Unije o prirodi i važnost odredaba Aarhuške konvencije u tom pogledu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da podnese novi zakonodavni prijedlog o minimalnim standardima za pristup sudskom preispitivanju i o reviziji Aarhuške uredbe kojom se Konvencija provodi mjerama Unije kako bi se u obzir uzela nedavna preporuka Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja činjenicu da fleksibilni pristupi provedbi koji uzimaju u obzir posebne nacionalne okolnosti doprinose smanjenju i postupnom dokidanju nepotrebnih sukoba i problema koji su se pojavili između zaštite prirode i socioekonomskih aktivnosti kao i rješavanju praktičnih izazova koji proizlaze iz primjene priloga direktivama, ne ugrožavajući pritom ciljeve očuvanja i zahtjeve sadržane u direktivama o prirodi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da razjasni ulogu Odbora regija u podizanju svijesti i promicanju uključenosti i razmjene znanja na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

Zaštićene vrste i staništa

| 19. | ističe da države članice moraju spriječiti propadanje područja u okviru ekološke mreže Natura 2000 i provesti mjere očuvanja kako bi se održalo ili povratilo povoljno stanje očuvanosti zaštićenih vrsta i staništa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na potpunu provedbu direktiva o prirodi kako bi se zajamčilo poduzimanje mjera očuvanja u skladu s najnovijim tehničkim i znanstvenim napretkom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog toga što Akcijski plan ne sadržava prioritetnu strategiju i konkretne mjere za poboljšanje zaštite oprašivača, posebice u pogledu suzbijanja zdravstvenih rizika i parazitskih vrsta (prije svega grinje roda Varroa), koordinacije istraživačkog rada, usklađivanja metoda analize i razmjene znanstvenih podataka o oprašivačima na europskoj razini, kao što je Parlament zatraženo u ranijoj rezoluciji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | još jednom odlučno poziva Komisiju da donese strategiju EU-a za zaštitu i očuvanje ugroženih oprašivača kojom će se na sveobuhvatan i transverzalan način riješiti ključno pitanje zabrinjavajućih stopa smrtnosti oprašivača u Europi, posebice pčela, čije su usluge neprocjenjive za okoliš i gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | predlaže da mjere protiv grinje roda Varroa postanu obavezne na razini EU-a, da se podrži obuka pčelara o metodama zaštite pčela te da se lokalna i regionalna tijela kao i poljoprivrednike i sve građane potiče na promicanje uzgoja biljnih vrsta, posebice cvjetnica, u ruralnim i urbanim područjima kako bi se povećala dostupnost medonosnih biljaka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da je nezakonito ubijanje ptica, a posebno ptica selica na Sredozemlju, ali i ptica grabljivica u nekim državama članicama i dalje razlog za zabrinutost; naglašava potrebu za donošenjem koordiniranog, znanstveno utemeljenog plana na europskoj razini za upravljanje vrstama ptica selica koje prelaze više država članica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na potpunu i djelotvornu provedbu Uredbe o invazivnim stranim vrstama i na osiguravanje odgovarajućih financijskih sredstava iz proračuna EU-a; naglašava da se uvrštavanje određene vrste na popis invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji mora temeljiti na standardiziranoj i usklađenoj procjeni rizika; smatra da je upravljanje invazivnim stranim vrstama hitan prioritet, posebice u područjima u okviru mreže Natura 2000; pozdravlja internetsku platformu Europska mreža podataka o stranim vrstama (EASIN), koja omogućuje lakši pristup podacima o stranim vrstama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je zaštita našeg zajedničkog prirodnog okoliša u Europi neophodna i za naša gospodarstva i za našu dobrobit, da se gospodarska vrijednost ekološke mreže Natura 2000 procjenjuje na 200 – 300 milijardi eura godišnje i da lokalnim zajednicama može omogućiti ostvarivanje prihoda kroz turizam i rekreacijske aktivnosti te da zdravi ekosustavi pružaju osnovne ekološke usluge kao što su čista voda, skladištenje ugljika, kukci oprašivači te zaštita od poplava, snježnih lavina i erozije obalnog tla (4); stoga ističe da je ulaganje u ekološku mrežu Natura 2000 ekonomski isplativo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je proglašeno znatno manje morskih područja u okviru mreže Natura 2000 nego kopnenih područja; poziva države članice na koje se to odnosi da to isprave, a Komisiju da olakša potrebnu suradnju s trećim zemljama kako bi se poboljšala zaštita okoliša u morskim područjima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja mjeru kojom se usluge ekosustava želi uključiti u postupke odlučivanja; međutim, žali što u Akcijskom planu nema konkretne inicijative za sprečavanje neto gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

28.

Veze s drugim područjima politike

| 29. | ističe da postoji hitna potreba da se poduzmu mjere za rješavanje glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti, tj. uništavanja i degradacije staništa nastalih ponajprije zbog prekomjernog korištenja tla, onečišćenja, intenzivne poljoprivrede, upotrebe kemijskih pesticida, širenja stranih vrsta i klimatskih promjena te istovremeno naglašava potrebu za usklađenošću među različitim politikama EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je u okviru provjere prikladnosti istaknuta potreba za poboljšanjem usklađenosti sa zajedničkom poljoprivrednom politikom i ističe zabrinjavajuće smanjenje broja vrsta i staništa povezano s poljoprivredom; poziva Komisiju da provede ocjenu učinka zajedničke poljoprivredne politike na biološku raznolikost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja da je jedan od šest ključnih prioriteta ruralnog razvoja u EU-u obnova, očuvanje i jačanje ekosustava povezanih s poljoprivredom i šumarstvom, uključujući one u područjima u okviru mreže Natura 2000; podsjeća na brojne napore dionika iz poljoprivrednog sektora, posebice u pogledu provedbe mjera ekologizacije, uvedenih revizijom zajedničke poljoprivredne politike 2013.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno potvrđuje svoj poziv Komisiji i državama članicama da osiguraju da se sredstva u okviru zajedničke poljoprivredne politike preusmjere iz subvencioniranja aktivnosti povezanih sa smanjenjem biološke raznolikosti u financiranje ekološki održivih poljoprivrednih praksi i održavanje povezane biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nadalje, poziva Komisiju i države članice da zajedno s vlasnicima i korisnicima zemlje razmotre mogućnost pružanja takozvanih „zelenih i plavih usluga” (upravljanje zemljom, okolišem i vodnim resursima) uz naknadu po tržišnim uvjetima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da su vrste za koje se u okviru Direktive o staništima utvrdila posebna potreba za zaštitom u nekim regijama Europe dosegle dobro stanje očuvanosti i stoga mogu dovesti u opasnost druge vrste i domaće životinje te na taj način ometati prirodnu ravnotežu ekosustava; poziva Komisiju da osmisli postupak ocjenjivanja kojim će se omogućiti izmjene statusa zaštite vrsta u određenim regijama čim se ostvari željeno stanje očuvanosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da suživot ljudi i velikih zvijeri, posebno vukova, u određenim područjima može imati negativne učinke na održivi razvoj ekosustava i naseljenih ruralnih područja, posebnu u vezi s tradicionalnom poljoprivredom i održivim turizmom, ali i na druge društveno-gospodarske aktivnosti; poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne mjere za rješavanje tih pitanja kako se ne bi ugrozio održiv razvoj ruralnih područja, priznajući pritom dostupnu fleksibilnost u okviru Direktive o staništima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da podrži mjere kao što je obuka za poljoprivrednike o zaštiti stoke od velikih zvijeri i razmjena najboljih praksi među državama članicama o zaštiti stoke; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žali što zajednička poljoprivredna politika nije osmišljen na način da se zaštiti tradicionalna poljoprivredna praksa nomadskog stočarstva, koja je u nestajanju i koja je važan povijesni način gospodarenja staništima i očuvanja prirode; poziva da se Akcijskim planom podupre razvojni okvir za nomadsko stočarstvo u ekološkoj mreži Natura 2000; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost vrlo prilagodljivog upravljanja lovom kao primjera najbolje prakse za održivo upravljanje dovoljno očuvanim populacijama ptica u Uniji te za očuvanje onih koje su u opadanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da u morskim područjima dolazi do znatnih gubitaka biološke raznolikosti te smatra da bi se zajedničkom ribarstvenom politikom trebali promicati biološka raznolikost i održivi obrasci potrošnje i proizvodnje; poziva na provedbu ocjene utjecaja zajedničke ribarstvene politike na biološku raznolikost; |
| --- | --- |

39.

Financiranje

| 40. | pozdravlja izvješće Europskog revizorskog suda o mreži Natura 2000 i slaže se s njegovom procjenom da se sredstva EU-a nisu mobilizirala u dovoljnoj mjeri kako bi se pružila potpora upravljanju mrežom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da države članice imaju glavnu odgovornost za financiranje područja u okviru mreže Natura 2000 i naglašava činjenicu da je manjak sredstava vjerojatno najviše doprinio nedostatcima u provedbi direktiva o prirodi, kako je navedeno u provjeri prikladnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da mogućnost uspostave novih financijskih mehanizama za očuvanje biološke raznolikosti radi ostvarenja ciljeva za 2020. nije izgledna zbog vremenskog okvira aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira; poziva na maksimalno iskorištavanje postojećih sredstava, kao što su Financijski instrument za okoliš (LIFE), zajednička poljoprivredna politika i strukturni fondovi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja nadolazeći prijedlog Komisije o povećavanju omotnice za prirodu i biološku raznolikost za 10 % u okviru programa LIFE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | navodi da je s obzirom na sljedeći višegodišnji financijski okvir potrebno više pripremnog rada i u smislu preispitivanja i u smislu predviđanja kako bi se osiguralo odgovarajuće financiranje za očuvanje prirode, biološku raznolikost i održivu poljoprivredu u područjima u okviru mreže Nature 2000; smatra da bi u tom pogledu bio ključan sveobuhvatan pregled ostvarene potrošnje s naglaskom na stečene spoznaje u smislu rezultata poduzetih mjera; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva na uključivanje novih financijskih mehanizama za očuvanje biološke raznolikosti u sljedeći višegodišnji financijski okvir; poziva Komisiju da osigura da budući financijski instrumenti za poljoprivredu, ruralni i regionalni razvoj sadržavaju posebne omotnice za biološku raznolikost i upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000, kojima bi zajednički upravljala državna i regionalna tijela za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da djelotvornije prilagodi financijske programe ciljevima mreže Natura 2000 i da uspostavi transverzalne pokazatelje uspješnosti mreže Natura 2000 za sve relevantne fondove EU-a; poziva Komisiju i da uspostavi mehanizam praćenja za potrošnju u okviru mreže Natura 2000 kako bi se poboljšala transparentnost, odgovornost i djelotvornost te kako bi se one uključile u sljedeći višegodišnji financijski okvir; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja da se program Natura 2000 obično sufinancira; poziva države članice da u znatnoj mjeri povećaju financiranje mreže Natura 2000 kako bi se uspostavila privlačnija stopa sufinanciranja i time povećalo iskorištavanje sredstava te traži poduzimanje mjera za smanjenje administrativnog opterećenja za podnositelje zahtjeva i korisnike projekata; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe potencijal javno-privatnog financiranja za razvoj usluga ekosustava, zelene infrastrukture i drugih područja povezanih s prirodnim kapitalom te pozdravlja činjenicu da će se Instrumentom za financiranje prirodnog kapitala (engl. Natural Capital Financing Facility, NCFF) nastaviti podržavati projekti u području biološke raznolikosti tijekom provedbenog razdoblja 2017. – 2019.; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da promiče i predloži sredstva za financiranje i razvoj planova za prekogranično upravljanje za vrste velikih zvijeri te također poziva na podrobno ispitivanje uloge velikih zvijeri i moguće uvođenje mjera prilagodbe kako bi se zajamčilo očuvanje biološke raznolikosti, kultiviranog krajolika i stoljetne prakse paše stoke u planinskim područjima; |
| --- | --- |

49.

Zelena infrastruktura

| 50. | pozdravlja činjenicu što je u okviru Akcijskog plana preuzeta obveza davanja smjernica za potporu razvoju zelene infrastrukture za bolju povezanost područja u okviru ekološke mreže Natura 2000, no ponavlja svoj poziv za istinskim prijedlogom razvoja transeuropske mreže zelene infrastrukture (TEN-G); |
| --- | --- |

50.

| 51. | navodi da je važno da nadležna tijela u državama članicama uz uključenost svih relevantnih dionika bolje iskoriste integrirane procese prostornog planiranja, poboljšaju razumijevanje TEN-G-a na horizontalnoj razini uz pomoć znanja specifičnog za sektor i omoguće financiranje bolje povezanosti i općenito zelene infrastrukture uz pomoć fondova za ruralni i regionalni razvoj; napominje da bi se tim kriterijima trebalo voditi u višegodišnjem financijskom okviru nakon 2020. za planiranje infrastrukturnih radova; napominje da pojam zelene infrastrukture također doprinosi izgradnji održivoga gospodarstva održavanjem funkcija ekosustava te ublažavanjem nepovoljnih učinaka prometne i energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da je potrebno proučiti ulogu zelene infrastrukture u ublažavanju posljedica elementarnih nepogoda povezanih s vremenskim i klimatskim promjenama, osobito ekstremnih vremenskih i klimatskih pojava koje su uzrok nekih od najrazornijih i najsmrtonosnijih elementarnih nepogoda u Europi i svijetu; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0034.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2017/06/19/conclusions-eu-action-plan-nature/pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Biodiversity_statistics

(4)  http://ec.europa.eu/environment/nature/pdf/state_of_nature_en.pdf

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/44

---

P8_TA(2017)0442

Stanje vladavine prava i demokracije u Poljskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o stanju vladavine prava i demokracije u Poljskoj (2017/2931(RSP))

(2018/C 356/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovore Europske unije, a posebno članke 2., 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovore Europske unije, a posebno članke 2., 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Poljske,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o stanju u Poljskoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o stanju u Poljskoj (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2016. o nedavnim događajima u Poljskoj i njihovu utjecaju na temeljna prava utvrđena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2016. o nedavnim događajima u Poljskoj i njihovu utjecaju na temeljna prava utvrđena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije o vladavini prava od 21. prosinca 2016. (3) kojom se dopunjuje njezina preporuka od 27. srpnja 2016. i uzimaju u obzir najnovija događanja u Poljskoj u svjetlu imenovanja novog predsjednika Ustavnog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije o vladavini prava od 21. prosinca 2016. (3) kojom se dopunjuje njezina preporuka od 27. srpnja 2016. i uzimaju u obzir najnovija događanja u Poljskoj u svjetlu imenovanja novog predsjednika Ustavnog suda,

| — | uzimajući u obzir treću preporuku Komisije o vladavini prava od 26. srpnja 2017. (4), u kojoj Komisija izražava duboku zabrinutost zbog planirane pravosudne reforme u Poljskoj, kojom se, prema procjeni Komisije, pojačava sustavna prijetnja vladavini prava u Poljskoj, koja je prethodno utvrđena u proceduri za zaštitu vladavine prava koju je Komisija pokrenula u siječnju 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treću preporuku Komisije o vladavini prava od 26. srpnja 2017. (4), u kojoj Komisija izražava duboku zabrinutost zbog planirane pravosudne reforme u Poljskoj, kojom se, prema procjeni Komisije, pojačava sustavna prijetnja vladavini prava u Poljskoj, koja je prethodno utvrđena u proceduri za zaštitu vladavine prava koju je Komisija pokrenula u siječnju 2016.,

| — | uzimajući u obzir odgovor poljske vlade od 20. veljače 2017., kojim se odbacuje ideja da postoji sustavna prijetnja vladavini prava u Poljskoj, te odgovor poljske vlade od 29. kolovoza 2017., kojim se odbacuju prigovori Komisije o reformama pravosuđa te dovodi u pitanje njezina nadležnost za ocjenjivanje pravosudnog sustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor poljske vlade od 20. veljače 2017., kojim se odbacuje ideja da postoji sustavna prijetnja vladavini prava u Poljskoj, te odgovor poljske vlade od 29. kolovoza 2017., kojim se odbacuju prigovori Komisije o reformama pravosuđa te dovodi u pitanje njezina nadležnost za ocjenjivanje pravosudnog sustava,

| — | uzimajući u obzir postupke zbog povrede prava koje je Komisija pokrenula protiv Poljske, uključujući postupak od 29. srpnja 2017. i obrazloženo mišljenje od 12. rujna 2017. u vezi s poljskim Zakonom o organizaciji redovnih sudova, u kojem se navodi da je taj poljski zakon neusklađen s pravom Unije, posebice s člankom 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Direktivom 2006/54/EZ o jednakosti spolova u području zapošljavanju i člankom 19. stavkom 1. UEU, koji treba tumačiti u odnosu na članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupke zbog povrede prava koje je Komisija pokrenula protiv Poljske, uključujući postupak od 29. srpnja 2017. i obrazloženo mišljenje od 12. rujna 2017. u vezi s poljskim Zakonom o organizaciji redovnih sudova, u kojem se navodi da je taj poljski zakon neusklađen s pravom Unije, posebice s člankom 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Direktivom 2006/54/EZ o jednakosti spolova u području zapošljavanju i člankom 19. stavkom 1. UEU, koji treba tumačiti u odnosu na članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir razmjene gledišta koje su 22. ožujka, 31. kolovoza i 6. studenoga 2017. održane u Odboru EP-a za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove s prvim potpredsjednikom Komisije Fransom Timmermansom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjene gledišta koje su 22. ožujka, 31. kolovoza i 6. studenoga 2017. održane u Odboru EP-a za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove s prvim potpredsjednikom Komisije Fransom Timmermansom,

| — | uzimajući u obzir razmjene gledišta o vladavini prava u Poljskoj koje su 16. svibnja 2017. i 25. rujna 2017. održane na sastancima Vijeća za opće poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjene gledišta o vladavini prava u Poljskoj koje su 16. svibnja 2017. i 25. rujna 2017. održane na sastancima Vijeća za opće poslove,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 14. listopada 2016. o Zakonu o Ustavnom sudu te izjavu predsjednika Venecijanske komisije od 24. siječnja 2017., u kojoj izražava svoju duboku zabrinutost zbog „pogoršanja stanja” u Poljskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 14. listopada 2016. o Zakonu o Ustavnom sudu te izjavu predsjednika Venecijanske komisije od 24. siječnja 2017., u kojoj izražava svoju duboku zabrinutost zbog „pogoršanja stanja” u Poljskoj,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da su 18. svibnja 2017. s internetskih stranica Ustavnog suda i njegove internetske pravne baze podataka uklonjene tri presude koje su se odnosile na sljedeće odluke: od 9. ožujka 2016., K 47/15 (u kojoj se navodi da su izmjene Zakona o Ustavnom sudu koje je donio poljski parlament neustavne), od 11. kolovoza 2016., K 39/16 (u kojoj se osporava zakonitost glavnih odredbi drugog zakona o izmjeni rada Ustavnog suda) i od 7. studenoga 2016., K 44/16 (o zakonitosti imenovanja predsjednika i potpredsjednika Ustavnog suda), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da su 18. svibnja 2017. s internetskih stranica Ustavnog suda i njegove internetske pravne baze podataka uklonjene tri presude koje su se odnosile na sljedeće odluke: od 9. ožujka 2016., K 47/15 (u kojoj se navodi da su izmjene Zakona o Ustavnom sudu koje je donio poljski parlament neustavne), od 11. kolovoza 2016., K 39/16 (u kojoj se osporava zakonitost glavnih odredbi drugog zakona o izmjeni rada Ustavnog suda) i od 7. studenoga 2016., K 44/16 (o zakonitosti imenovanja predsjednika i potpredsjednika Ustavnog suda),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je poljski parlament u lipnju i srpnju 2017. donio četiri zakona o reformi pravosuđa, odnosno: Zakon o izmjeni zakona o Državnoj školi za pravosudne dužnosnike i državne odvjetnike, zakona o organizaciji redovnih sudova i određenih drugih zakona („Zakon o Državnoj školi za pravosudne dužnosnike”); Zakon o izmjeni zakona o Državnom sudbenom vijeću i određenih drugih zakona („Zakon o Državnom sudbenom vijeću”); Zakon o izmjeni zakona o organizaciji redovnih sudova („Zakon o organizaciji redovnih sudova”); Zakon o Ustavnom sudu, koji je izazvao ozbiljnu zabrinutost u pogledu povrede diobe vlasti i dokidanja neovisnosti pravosuđa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je poljski parlament u lipnju i srpnju 2017. donio četiri zakona o reformi pravosuđa, odnosno: Zakon o izmjeni zakona o Državnoj školi za pravosudne dužnosnike i državne odvjetnike, zakona o organizaciji redovnih sudova i određenih drugih zakona („Zakon o Državnoj školi za pravosudne dužnosnike”); Zakon o izmjeni zakona o Državnom sudbenom vijeću i određenih drugih zakona („Zakon o Državnom sudbenom vijeću”); Zakon o izmjeni zakona o organizaciji redovnih sudova („Zakon o organizaciji redovnih sudova”); Zakon o Ustavnom sudu, koji je izazvao ozbiljnu zabrinutost u pogledu povrede diobe vlasti i dokidanja neovisnosti pravosuđa,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika Europskog parlamenta od 18. srpnja 2017., u kojem se prenosi zabrinutost velike većine čelnika klubova zastupnika u Parlamentu u pogledu donesenih zakona o reformi pravosuđa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika Europskog parlamenta od 18. srpnja 2017., u kojem se prenosi zabrinutost velike većine čelnika klubova zastupnika u Parlamentu u pogledu donesenih zakona o reformi pravosuđa,

| — | uzimajući u obzir odluku poljskog predsjednika od 27. srpnja 2017. da uloži veto na dva kontroverzna zakona koje je ranije tog mjeseca donio poljski parlament i kojima se ozbiljno ugrožava neovisnost pravosuđa u Poljskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku poljskog predsjednika od 27. srpnja 2017. da uloži veto na dva kontroverzna zakona koje je ranije tog mjeseca donio poljski parlament i kojima se ozbiljno ugrožava neovisnost pravosuđa u Poljskoj,

| — | uzimajući u obzir dva prijedloga poljskog predsjednika o Državnom sudbenom vijeću i Vrhovnom sudu, koji su izazvali zabrinutost u pogledu usklađenosti s poljskim Ustavom, i kojima se ne rješavaju problemi u vezi s diobom vlasti ili neovisnošću pravosuđa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dva prijedloga poljskog predsjednika o Državnom sudbenom vijeću i Vrhovnom sudu, koji su izazvali zabrinutost u pogledu usklađenosti s poljskim Ustavom, i kojima se ne rješavaju problemi u vezi s diobom vlasti ili neovisnošću pravosuđa,

| — | uzimajući u obzir odluku poljskog Ustavnog suda od 24. listopada 2017., u kojoj se navodi da su pravila za izbor predsjednika Vrhovnog suda i Opće skupštine sudaca Vrhovnog suda neustavna, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku poljskog Ustavnog suda od 24. listopada 2017., u kojoj se navodi da su pravila za izbor predsjednika Vrhovnog suda i Opće skupštine sudaca Vrhovnog suda neustavna,

| — | uzimajući u obzir privremeni nalog Suda Europske unije od 27. srpnja 2017. u predmetu C-441/17 o zaustavljanju intenzivne sječe stabala u Bjelovjeskoj šumi, koji poljska vlada nije provela, te bojazni da će se nastavkom sječe u razdoblju dok Sud razmatra predmet šumi nanijeti „teška i nepopravljiva šteta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni nalog Suda Europske unije od 27. srpnja 2017. u predmetu C-441/17 o zaustavljanju intenzivne sječe stabala u Bjelovjeskoj šumi, koji poljska vlada nije provela, te bojazni da će se nastavkom sječe u razdoblju dok Sud razmatra predmet šumi nanijeti „teška i nepopravljiva šteta”,

| — | uzimajući u obzir privremene naloge od 8. lipnja 2017., koje je izdao Europski sud za ljudska prava o zaustavljanju kolektivnih vraćanja u Bjelarus; uzimajući u obzir prijedloge poljskog ministra unutarnjih poslova iz siječnja 2017. o izmjenama Zakona o strancima, koji izazivaju zabrinutost u pogledu svoje usklađenosti s europskim i međunarodnim pravom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremene naloge od 8. lipnja 2017., koje je izdao Europski sud za ljudska prava o zaustavljanju kolektivnih vraćanja u Bjelarus; uzimajući u obzir prijedloge poljskog ministra unutarnjih poslova iz siječnja 2017. o izmjenama Zakona o strancima, koji izazivaju zabrinutost u pogledu svoje usklađenosti s europskim i međunarodnim pravom,

| — | uzimajući u obzir Zakon o javnom okupljanju, kako je izmijenjen u prosincu 2016., kojim se dopuštaju prekomjerna ograničenja prava okupljanja, uključujući davanje prioriteta takozvanim „redovnim/cikličkim okupljanjima” posvećenima patriotskim, vjerskim i povijesnim događanjima te mogućnost da nadležna tijela zabrane protuprosvjede, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o javnom okupljanju, kako je izmijenjen u prosincu 2016., kojim se dopuštaju prekomjerna ograničenja prava okupljanja, uključujući davanje prioriteta takozvanim „redovnim/cikličkim okupljanjima” posvećenima patriotskim, vjerskim i povijesnim događanjima te mogućnost da nadležna tijela zabrane protuprosvjede,

| — | uzimajući u obzir Zakon o Nacionalnom institutu za slobodu – centru za razvoj civilnog društva od 15. rujna 2017., kojim se pristup javnim sredstvima, uključujući sredstva EU-a, za organizacije civilnog društva stavlja pod kontrolu vlade, što izaziva zabrinutost u pogledu odgovarajućeg financiranja nevladinih organizacija, među ostalim organizacija za prava žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o Nacionalnom institutu za slobodu – centru za razvoj civilnog društva od 15. rujna 2017., kojim se pristup javnim sredstvima, uključujući sredstva EU-a, za organizacije civilnog društva stavlja pod kontrolu vlade, što izaziva zabrinutost u pogledu odgovarajućeg financiranja nevladinih organizacija, među ostalim organizacija za prava žena,

| — | uzimajući u obzir izvješća međunarodnih nevladinih organizacija o vladavini prava i temeljnim pravima u Poljskoj, uključujući izvješće Amnesty Internationala od 19. listopada 2017. pod nazivom „Poljska: na ulice u obranu ljudskih prava” i izvješće organizacije Human Rights Watch od 24. listopada 2017. pod nazivom „Srozavanje provjera i ravnoteže – napad na vladavinu prava i ljudska prava u Poljskoj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća međunarodnih nevladinih organizacija o vladavini prava i temeljnim pravima u Poljskoj, uključujući izvješće Amnesty Internationala od 19. listopada 2017. pod nazivom „Poljska: na ulice u obranu ljudskih prava” i izvješće organizacije Human Rights Watch od 24. listopada 2017. pod nazivom „Srozavanje provjera i ravnoteže – napad na vladavinu prava i ljudska prava u Poljskoj”,

| — | uzimajući u obzir mišljenja OESS-a/ODIHR-a od 5. svibnja 2017. o nacrtu izmjena Zakona o Državnom sudbenom vijeću i određenih drugih poljskih zakona, od 22. kolovoza 2017. o nacrtu poljskog zakona o Nacionalnom institutu za slobode – Nacionalnom centru za razvoj civilnog društva te od 30. kolovoza 2017. o određenim odredbama nacrta zakona o poljskom Vrhovnom sudu, u kojima se ističe da su predložene odredbe nespojive s međunarodnim standardima i obvezama u okviru OESS-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja OESS-a/ODIHR-a od 5. svibnja 2017. o nacrtu izmjena Zakona o Državnom sudbenom vijeću i određenih drugih poljskih zakona, od 22. kolovoza 2017. o nacrtu poljskog zakona o Nacionalnom institutu za slobode – Nacionalnom centru za razvoj civilnog društva te od 30. kolovoza 2017. o određenim odredbama nacrta zakona o poljskom Vrhovnom sudu, u kojima se ističe da su predložene odredbe nespojive s međunarodnim standardima i obvezama u okviru OESS-a,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene o sedmom periodičnom izvješću za Poljsku, koje je 31. listopada 2016. usvojio Odbor UN-a za ljudska prava, kojima se apelira na Poljsku da poduzme korake kako bi se zaštitila neovisnost Ustavnog suda i pravosuđa te da preciznije definira kazneno djelo terorizma kako bi se spriječile zlouporabe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene o sedmom periodičnom izvješću za Poljsku, koje je 31. listopada 2016. usvojio Odbor UN-a za ljudska prava, kojima se apelira na Poljsku da poduzme korake kako bi se zaštitila neovisnost Ustavnog suda i pravosuđa te da preciznije definira kazneno djelo terorizma kako bi se spriječile zlouporabe,

| — | uzimajući u obzir intervenciju Kanade od 9. svibnja 2017. na sastanku Vijeću UN-a za ljudska prava u okviru univerzalnog periodičnog pregleda za Poljsku te dopis visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 23. listopada 2017. upućen Poljskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir intervenciju Kanade od 9. svibnja 2017. na sastanku Vijeću UN-a za ljudska prava u okviru univerzalnog periodičnog pregleda za Poljsku te dopis visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 23. listopada 2017. upućen Poljskoj,

| — | uzimajući u obzir preliminarne napomene posebnog izvjestitelja UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika o službenom posjetu Poljskoj od 27. listopada 2017., u kojima izražava zabrinutost zbog stanja neovisnosti pravosuđa u Poljskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preliminarne napomene posebnog izvjestitelja UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika o službenom posjetu Poljskoj od 27. listopada 2017., u kojima izražava zabrinutost zbog stanja neovisnosti pravosuđa u Poljskoj,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2188 (2017) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 11. listopada 2017. pod nazivom „Nove prijetnje vladavini prava u državama članicama Vijeća Europe: odabrani primjeri”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2188 (2017) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 11. listopada 2017. pod nazivom „Nove prijetnje vladavini prava u državama članicama Vijeća Europe: odabrani primjeri”,

| — | uzimajući u obzir višestruke masovne prosvjede protiv vladinih politika i zakonodavstva, uključujući „Crni ponedjeljak” u listopadu 2016., kojim je spriječena promjena postojećeg zakona o pobačaju, „Marš slobode” održan 6. svibnja 2017. i prosvjede u srpnju 2017. nakon donošenja zakonâ o reformi pravosuđa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višestruke masovne prosvjede protiv vladinih politika i zakonodavstva, uključujući „Crni ponedjeljak” u listopadu 2016., kojim je spriječena promjena postojećeg zakona o pobačaju, „Marš slobode” održan 6. svibnja 2017. i prosvjede u srpnju 2017. nakon donošenja zakonâ o reformi pravosuđa,

| — | uzimajući u obzir zakon donesen u lipnju 2017. kojim se ženama i djevojkama ograničava pristup piluli za hitnu kontracepciju; uzimajući u obzir informativni članak Svjetske zdravstvene organizacije iz lipnja 2017., u kojemu se pilula za hitnu kontracepciju smatra sigurnom i preporučuje se njezina dostupnost u okviru potrebne reproduktivne zdravstvene skrbi; uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije od 7. siječnja 2015. o izmjeni odobrenja za stavljanje u promet izdanog Odlukom C(2009)4049 za „ellaOne – Ulipristal acetat”, lijek za humanu upotrebu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakon donesen u lipnju 2017. kojim se ženama i djevojkama ograničava pristup piluli za hitnu kontracepciju; uzimajući u obzir informativni članak Svjetske zdravstvene organizacije iz lipnja 2017., u kojemu se pilula za hitnu kontracepciju smatra sigurnom i preporučuje se njezina dostupnost u okviru potrebne reproduktivne zdravstvene skrbi; uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije od 7. siječnja 2015. o izmjeni odobrenja za stavljanje u promet izdanog Odlukom C(2009)4049 za „ellaOne – Ulipristal acetat”, lijek za humanu upotrebu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se EU temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca; budući da je poljski narod na referendumu održanom 2003. glasao za pridržavanje tih vrijednosti; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca; budući da je poljski narod na referendumu održanom 2003. glasao za pridržavanje tih vrijednosti;

| B. | budući da je u članku 9. poljskog Ustava zapisano da Republika Poljska poštuje obvezujuće međunarodno pravo; |
| --- | --- |

B.

budući da je u članku 9. poljskog Ustava zapisano da Republika Poljska poštuje obvezujuće međunarodno pravo;

| C. | budući da Europska unija funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja, tj. da će države članice djelovati u skladu s demokracijom, vladavinom prava i temeljnim pravima, kao što je zapisano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da Europska unija funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja, tj. da će države članice djelovati u skladu s demokracijom, vladavinom prava i temeljnim pravima, kao što je zapisano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima;

| D. | budući da je vladavina prava jedna od zajedničkih vrijednosti na kojima je Europska unija utemeljena i da je Komisija, zajedno s Parlamentom i Vijećem, prema Ugovorima odgovorna za jamčenje poštovanja vladavine prava kao temeljne vrijednosti Unije i da se mora pobrinuti za to da se prava, vrijednosti i načela Europske unije poštuju; |
| --- | --- |

D.

budući da je vladavina prava jedna od zajedničkih vrijednosti na kojima je Europska unija utemeljena i da je Komisija, zajedno s Parlamentom i Vijećem, prema Ugovorima odgovorna za jamčenje poštovanja vladavine prava kao temeljne vrijednosti Unije i da se mora pobrinuti za to da se prava, vrijednosti i načela Europske unije poštuju;

| E. | budući da ta načela uključuju: zakonitost, koja podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički postupak provedbe zakona; pravnu sigurnost; zabranu proizvoljnosti izvršne vlasti; neovisne i nepristrane sudove; učinkovitu sudsku kontrolu uključujući puno poštovanje temeljnih prava; i jednakost pred zakonom; |
| --- | --- |

E.

budući da ta načela uključuju: zakonitost, koja podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički postupak provedbe zakona; pravnu sigurnost; zabranu proizvoljnosti izvršne vlasti; neovisne i nepristrane sudove; učinkovitu sudsku kontrolu uključujući puno poštovanje temeljnih prava; i jednakost pred zakonom;

| F. | budući da je neovisnost pravosuđa upisana u članak 47. Povelje o temeljnim pravima i članak 6. Europske konvencije o ljudskim pravima i da je ona nužan uvjet za demokratsko načelo diobe vlasti, što odražava i članak 10. poljskog Ustava; |
| --- | --- |

F.

budući da je neovisnost pravosuđa upisana u članak 47. Povelje o temeljnim pravima i članak 6. Europske konvencije o ljudskim pravima i da je ona nužan uvjet za demokratsko načelo diobe vlasti, što odražava i članak 10. poljskog Ustava;

| G. | budući da je slobodu udruživanja potrebno zaštititi; budući da dinamično civilno društvo i pluralistički mediji imaju ključnu ulogu u promicanju otvorenog i pluralističkog društva, sudjelovanja javnosti u demokratskom procesu i povećanju odgovornosti vlada; budući da nevladine organizacije trebaju biti adekvatno financirane; |
| --- | --- |

G.

budući da je slobodu udruživanja potrebno zaštititi; budući da dinamično civilno društvo i pluralistički mediji imaju ključnu ulogu u promicanju otvorenog i pluralističkog društva, sudjelovanja javnosti u demokratskom procesu i povećanju odgovornosti vlada; budući da nevladine organizacije trebaju biti adekvatno financirane;

| H. | budući da činjenica da poljska vlada odbija provesti nalog Suda Europske unije o sječi stabala u Bjelovjeskoj šumi i da odbija poštovati privremene naloge Europskog suda za ljudska prava u pogledu vraćanja tražitelja azila u Bjelarus jasno pokazuje da se Poljska ne pridržava Ugovorâ EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da činjenica da poljska vlada odbija provesti nalog Suda Europske unije o sječi stabala u Bjelovjeskoj šumi i da odbija poštovati privremene naloge Europskog suda za ljudska prava u pogledu vraćanja tražitelja azila u Bjelarus jasno pokazuje da se Poljska ne pridržava Ugovorâ EU-a;

| I. | budući da su protiv desetaka prosvjednika pokrenuti sudski postupci na temelju Zakona o prekršajima i u nekim slučajevima na temelju Kaznenog zakona; budući da se navodi da je više od 300 osoba dobilo poziv od policije zbog sudjelovanja u prosvjedima u listopadu 2017.; |
| --- | --- |

I.

budući da su protiv desetaka prosvjednika pokrenuti sudski postupci na temelju Zakona o prekršajima i u nekim slučajevima na temelju Kaznenog zakona; budući da se navodi da je više od 300 osoba dobilo poziv od policije zbog sudjelovanja u prosvjedima u listopadu 2017.;

| J. | budući da je prema Povelji o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava spolno i reproduktivno zdravlje žena povezano s većim brojem ljudskih prava, između ostalog i s pravom na život i dostojanstvo, zaštitom od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja, pravom na dostupnost zdravstvene zaštite, pravom na privatnost, pravom na obrazovanje i zabranom diskriminacije, a sve to odražavaju i odredbe poljskog Ustava; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema Povelji o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava spolno i reproduktivno zdravlje žena povezano s većim brojem ljudskih prava, između ostalog i s pravom na život i dostojanstvo, zaštitom od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja, pravom na dostupnost zdravstvene zaštite, pravom na privatnost, pravom na obrazovanje i zabranom diskriminacije, a sve to odražavaju i odredbe poljskog Ustava;

| K. | budući da uskraćivanje spolnih i reproduktivnih prava te pristupa spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući siguran i legalan pobačaj, predstavlja povredu temeljnih prava žena; budući da je Odbor UN-a za ljudska prava pozvao Poljsku da ne usvoji zakonodavne reforme koje bi predstavljale korak unatrag u ionako restriktivnom zakonodavstvu o pristupu žena sigurnom i legalnom pobačaju; budući da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko predmeta presudio protiv Poljske zbog njezina restriktivnog tumačenja spomenutog prava; |
| --- | --- |

K.

budući da uskraćivanje spolnih i reproduktivnih prava te pristupa spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući siguran i legalan pobačaj, predstavlja povredu temeljnih prava žena; budući da je Odbor UN-a za ljudska prava pozvao Poljsku da ne usvoji zakonodavne reforme koje bi predstavljale korak unatrag u ionako restriktivnom zakonodavstvu o pristupu žena sigurnom i legalnom pobačaju; budući da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko predmeta presudio protiv Poljske zbog njezina restriktivnog tumačenja spomenutog prava;

| 1. | ističe da je ključno da se poštuju zajedničke europske vrijednosti iz članka 2. UEU-a i iz poljskog Ustava, kao i da se zajamče temeljna prava utvrđena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoj stav iznesen u rezolucijama od 13. travnja 2016. i 14. rujna 2016.; posebice ponovno ističe zabrinutost zbog brzih zakonodavnih promjena u mnogim područjima bez odgovarajućeg savjetovanja ili mogućnosti neovisnog i legitimnog ustavnog preispitivanja, čime se riskira sustavno ugrožavanje temeljnih ljudskih prava, demokratskih provjera i ravnoteža te vladavine prava; posebice ponovno ističe zabrinutost zbog takvih promjena u području javnih medija, kaznenog prava, zakonodavstva o policiji, javnim službama, borbi protiv terorizma, nevladinim organizacijama i azilu te u području slobode okupljanja i prava žena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava duboko žaljenje i izrazitu zabrinutost zbog činjenice da nije pronađeno kompromisno rješenje za ključni problem pravilnog funkcioniranja Ustavnog suda (njegovu neovisnost i legitimnost te objavljivanje i provedbu svih njegovih odluka), čime se ozbiljno ugrožavaju poljski Ustav i demokracija i vladavina prava u Poljskoj; s dubokim žaljenjem ističe da poljska vlada odbija uzeti u obzir konstruktivne kritike poljske javnosti, nacionalnih i međunarodnih institucija te institucija EU-a, te da nisu najavljene nikakve mjere kojima bi se odgovorilo na ta pitanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava duboku zabrinutost zbog izmjena zakonodavstva u vezi s poljskim pravosuđem, posebice u pogledu mogućnosti da se njime strukturno potkopa neovisnost pravosuđa i oslabi vladavina prava u Poljskoj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je 27. srpnja 2017. predsjednik Duda zbog nesukladnosti s poljskim Ustavom uložio veto na dva sporna zakona koje je izglasao poljski parlament, navodeći da ti zakoni ozbiljno ugrožavaju neovisnost pravosuđa u Poljskoj; poziva na opsežnu raspravu na nacionalnoj razini sa svim relevantnim dionicima o reformi pravosuđa, koja treba poštovati vladavinu prava i biti sukladna s pravom EU-a i europskim standardima o neovisnosti pravosuđa; poziva poljskog predsjednika da ne potpisuje nove zakone koji u cijelosti ne jamče neovisnost pravosuđa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podržava preporuke o vladavini prava koje je izdala Komisija, kao i postupke koje je pokrenula protiv Poljske zbog povrede prava EU-a; prihvaća odlučnu namjeru Komisije da kao čuvarica Ugovorâ prati situaciju u Poljskoj i da prati primjenu svojih preporuka od strane poljskih vlasti, pri čemu i dalje Poljskoj nudi punu potporu u pronalaženju odgovarajućih rješenja za jačanje vladavine prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na poljski parlament i vladu da u potpunosti provedu sve preporuke Komisije i Venecijanske komisije, te da se suzdrže od provođenja bilo kakve reforme koja bi ugrozila poštovanje vladavine prava, a posebno neovisnost pravosuđa; u tom smislu poziva na odgodu donošenja bilo kakvih zakona dok Komisija i Venecijanska komisija ne provedu odgovarajuću procjenu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva poljsku vladu da u skladu s privremenim nalogom Suda Europske unije od 27. srpnja 2017. u predmetu C-441/17 odmah obustavi intenzivnu sječu stabala u Bjelovjeskoj šumi, kojom bi se mogla nanijeti teška i nepopravljiva štete tom području, koje se nalazi na popisu UNESCO-ove svjetske baštine; poziva poljsku vladu da zaustavi kolektivna vraćanja u Bjelarus i na taj način poštuje obvezujuće privremene naloge Europskog suda za ljudska prava od 8. lipnja 2017., te da svakome tko na poljskoj granici izrazi namjeru traženja azila ili međunarodne zaštite zajamči puni pristup poljskom postupku azila u skladu s međunarodnim obvezama i pravom EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva poljsku vladu da poštuje pravo na slobodu okupljanja na način da iz postojećeg Zakona o okupljanjima ukloni odredbe kojima se prednost daje „cikličkim” okupljanjima koje je odobrila vlada; apelira na vlasti da se suzdrže od nametanja kaznenih sankcija osobama koji sudjeluju u mirnim okupljanjima ili protuprosvjedima te da odbace kaznene prijave protiv mirnih prosvjednika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva poljsku vladu da stavi izvan snage Zakon o uspostavi Nacionalnog instituta za slobodu – centra za razvoj civilnog društva, kojim se otežava pristup državnim sredstvima za ključne skupine civilnog društva, te da zajamči da se raspodjela javnih sredstava za civilno društvo provodi na pravedan, nepristran i transparentan način, uz jamčenje pluralističke zastupljenosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava zabrinutost zbog medijskih navoda o policijskom nadzoru nad vođama oporbe i predstavnicima civilnog društva te apelira na poljske vlasti da istraže te navode i da u potpunosti poštuju privatnost svih građana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva poljsku vladu da zauzme čvrst stav o pravima žena i djevojaka time da omogući besplatnu i dostupnu kontracepciju bez diskriminacije te da hitnu kontracepciju učini dostupnom bez liječničkog recepta; poziva, u tom kontekstu, na stavljanje izvan snage zakona kojim se ženama i djevojkama ograničava pristup piluli za hitnu kontracepciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | čvrsto se protivi bilo kakvom zakonodavnom prijedlogu kojim bi se zabranio pobačaj u slučaju teškog ili smrtonosnog oštećenja fetusa; naglašava da je univerzalan pristup zdravstvenoj skrbi, među ostalim spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi i pripadajućim pravima, temeljno ljudsko pravo; ponavlja da snažno podupire organizacije posvećene ženskim pravima, s obzirom da su odnedavno meta kaznenog progona; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva poljsku vladu da poštuje sve odredbe koje se odnose na vladavinu prava i temeljna prava sadržana u Ugovorima, Povelji Europske unije o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i međunarodnim standardima u području ljudskih prava, te da uspostavi izravan dijalog s Komisijom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da Parlament na transparentan način, redovito i detaljno informira o ostvarenom napretku i poduzetim mjerama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da trenutačna situacija u Poljskoj nesumnjivo predstavlja rizik ozbiljnog kršenja vrijednosti utvrđenih člankom 2. UEU-a; nalaže svom Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da izradi posebno izvješće u skladu s člankom 83. stavkom 1. točkom (a) Poslovnika kako bi se na plenarnoj sjednici održalo glasovanje o obrazloženom prijedlogu kojim se Vijeće poziva da postupi u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno ističe potrebu za redovitim postupkom praćenja i dijalogom u kojem sudjeluju sve države članice radi zaštite temeljnih vrijednosti EU-a, koje uključuju demokraciju, temeljna prava i vladavinu prava, uz sudjelovanje Vijeća, Komisije i Parlamenta, kao što je izneseno u Rezoluciji od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (5) (Pakt za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva poljsku vladu da poduzme odgovarajuće mjere u pogledu ksenofobnog i fašističkog marša koji se održao u Varšavi u subotu 11. studenoga 2017. te da ga strogo osudi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću, predsjedniku, vladi i parlamentu Poljske, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe i OESS-u. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0123.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0344.

(3)  Preporuka Komisije (EU) 2017/146 od 21. prosinca 2016. u pogledu vladavine prava u Poljskoj kojom se dopunjuje Preporuka (EU) 2016/1374 (SL L 22, 27.1.2017., str. 65.).

(4)  Preporuka Komisije (EU) 2017/1520 od 26. srpnja 2017. u pogledu vladavine prava u Poljskoj kojom se dopunjuju preporuke (EU) 2016/1374 i (EU) 2017/146 (SL L 228, 2.9.2017., str. 19.).

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0409.

---

Četvrtak, 16. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/50

---

P8_TA(2017)0443

Sloboda izražavanja u Sudanu, posebice slučaj Mohameda Zinea al-Abidinea

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o slobodi izražavanja u Sudanu, posebno o slučaju Mohameda Zinea al-Abidinea (2017/2961(RSP))

(2018/C 356/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Sudanu, posebno one od 13. lipnja 2012. (1), 10. listopada 2013. (2), 18. prosinca 2014. (3) i 6. listopada 2016. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Sudanu, posebno one od 13. lipnja 2012. (1), 10. listopada 2013. (2), 18. prosinca 2014. (3) i 6. listopada 2016. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. godine (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. godine (5),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir sudanski Zakon o tisku i publikacijama iz 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudanski Zakon o tisku i publikacijama iz 2009.,

| — | uzimajući u obzir sudanski Zakon o slobodi informiranja iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudanski Zakon o slobodi informiranja iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Kampale Panafričke konferencije o slobodi izražavanja i pristupu informacijama od 26. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Kampale Panafričke konferencije o slobodi izražavanja i pristupu informacijama od 26. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a, Norveške, SAD-a i Kanade o pritvaranjima iz političkih razloga i cenzuri novina u Sudanu od 7. prosinca 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a, Norveške, SAD-a i Kanade o pritvaranjima iz političkih razloga i cenzuri novina u Sudanu od 7. prosinca 2016.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir izjavu neovisnog stručnjaka Ujedinjenih naroda o stanju ljudskih prava u Sudanu Aristidea Nononsija nakon njegova službenog puta u Sudan od 11. do 21. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu neovisnog stručnjaka Ujedinjenih naroda o stanju ljudskih prava u Sudanu Aristidea Nononsija nakon njegova službenog puta u Sudan od 11. do 21. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir posjet povjerenika Stylianidesa Sudanu 22. i 23. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet povjerenika Stylianidesa Sudanu 22. i 23. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a povodom Međunarodnog dana okončanja nekažnjavanja za kaznena djela protiv novinara (2. studenoga 2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a povodom Međunarodnog dana okončanja nekažnjavanja za kaznena djela protiv novinara (2. studenoga 2017.),

| — | uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2017. koji su sastavili Reporteri bez granica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2017. koji su sastavili Reporteri bez granica,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Mohamed Zine al-Abidine u članku objavljenom 23. veljače 2012. u novinama Al-Tayar kritizirao navodnu korupciju u obitelji sudanskog predsjednika Omara al-Bashira; |
| --- | --- |

A.

budući da je Mohamed Zine al-Abidine u članku objavljenom 23. veljače 2012. u novinama Al-Tayar kritizirao navodnu korupciju u obitelji sudanskog predsjednika Omara al-Bashira;

| B. | budući da je sudanska Nacionalna obavještajna i sigurnosna služba (NISS) podnijela tužbu protiv Mohameda Zinea al-Abidinea i njegova glavnog urednika Osmana Mirganija; |
| --- | --- |

B.

budući da je sudanska Nacionalna obavještajna i sigurnosna služba (NISS) podnijela tužbu protiv Mohameda Zinea al-Abidinea i njegova glavnog urednika Osmana Mirganija;

| C. | budući da je 23. listopada 2017. sudanski sud osudio Mohameda Zinea al-Abidinea na uvjetnu kaznu zatvora s rokom kušnje od pet godina zbog optužbi za kršenje etičkog novinarskog kodeksa; |
| --- | --- |

C.

budući da je 23. listopada 2017. sudanski sud osudio Mohameda Zinea al-Abidinea na uvjetnu kaznu zatvora s rokom kušnje od pet godina zbog optužbi za kršenje etičkog novinarskog kodeksa;

| D. | budući da je zbog istih optužbi glavni urednik novina Al-Tayar Osman Mirgani osuđen na plaćanje novčane kazne od 10 000 sudanskih funti ili odsluženje šestomjesečne zatvorske kazne i pušten nakon što je sudanski Sindikat novinara platio kaznu; |
| --- | --- |

D.

budući da je zbog istih optužbi glavni urednik novina Al-Tayar Osman Mirgani osuđen na plaćanje novčane kazne od 10 000 sudanskih funti ili odsluženje šestomjesečne zatvorske kazne i pušten nakon što je sudanski Sindikat novinara platio kaznu;

| E. | budući da je odvjetnik koji zastupa Mohameda Zinea al-Abidinea i Osmana Mirganija potvrdio da se namjerava žaliti na tu odluku; |
| --- | --- |

E.

budući da je odvjetnik koji zastupa Mohameda Zinea al-Abidinea i Osmana Mirganija potvrdio da se namjerava žaliti na tu odluku;

| F. | budući da se u izvješćima navodi da sudanska Nacionalna obavještajna i sigurnosna služba ispituje i pritvara novinare te da je podnijela više tužbi protiv sudanskih novinara i samovoljno oduzela kompletne naklade novina kao što su Al-Tayar, Al-Jareeda Al-Watan, Al-Youm Al-Tali, Al-Ayam i Akhir Lahza, koje su sadržavale članke u kojima se kritizira vlada; |
| --- | --- |

F.

budući da se u izvješćima navodi da sudanska Nacionalna obavještajna i sigurnosna služba ispituje i pritvara novinare te da je podnijela više tužbi protiv sudanskih novinara i samovoljno oduzela kompletne naklade novina kao što su Al-Tayar, Al-Jareeda Al-Watan, Al-Youm Al-Tali, Al-Ayam i Akhir Lahza, koje su sadržavale članke u kojima se kritizira vlada;

| G. | budući da je 2016. zabilježeno najmanje 44 slučaja zapljene publikacija koji su se odnosili na 12 novina, uključujući pet izdanja novina Al Jareeda u jednom tjednu; budući da je 14. kolovoza 2016. Nacionalno vijeće za tisak i publikacije na neodređeno vrijeme obustavilo izdavanje novina Elaf, Al-Mustagilla, Al Watan i Awal Al Nahar; |
| --- | --- |

G.

budući da je 2016. zabilježeno najmanje 44 slučaja zapljene publikacija koji su se odnosili na 12 novina, uključujući pet izdanja novina Al Jareeda u jednom tjednu; budući da je 14. kolovoza 2016. Nacionalno vijeće za tisak i publikacije na neodređeno vrijeme obustavilo izdavanje novina Elaf, Al-Mustagilla, Al Watan i Awal Al Nahar;

| H. | budući da je postojanje slobodnih, neovisnih i nepristranih medija jedan od ključnih temelja demokratskog društva; |
| --- | --- |

H.

budući da je postojanje slobodnih, neovisnih i nepristranih medija jedan od ključnih temelja demokratskog društva;

| I. | budući da je 8. siječnja 2017. Sudan potpisao Deklaraciju o slobodi medija u arapskom svijetu te tako postao četvrti potpisnik te Deklaracije nakon Palestine, Tunisa i Jordana; budući da je državni ministar za pitanja medija izjavio da se vlada obvezala poštovati slobodu tiska u Sudanu; |
| --- | --- |

I.

budući da je 8. siječnja 2017. Sudan potpisao Deklaraciju o slobodi medija u arapskom svijetu te tako postao četvrti potpisnik te Deklaracije nakon Palestine, Tunisa i Jordana; budući da je državni ministar za pitanja medija izjavio da se vlada obvezala poštovati slobodu tiska u Sudanu;

| J. | budući da je prema Reporterima bez granica Sudan jedna od tri najmanje slobodne zemlje te je prema svjetskom indeksu slobode medija za 2017. bio na 174. mjestu od ukupno 180 zemalja zbog „uznemiravanja medija, cenzure, zapljene novinskih izdanja, zatvaranja medija i blokade interneta”; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema Reporterima bez granica Sudan jedna od tri najmanje slobodne zemlje te je prema svjetskom indeksu slobode medija za 2017. bio na 174. mjestu od ukupno 180 zemalja zbog „uznemiravanja medija, cenzure, zapljene novinskih izdanja, zatvaranja medija i blokade interneta”;

| K. | budući da je neovisni stručnjak za stanje ljudskih prava u Sudanu u svojem izvješću za UN iz srpnja 2017. naveo da je cenzura koju je u novinama Al-Jareeda proveo NISS u suprotnosti s privremenim nacionalnim Ustavom Sudana; |
| --- | --- |

K.

budući da je neovisni stručnjak za stanje ljudskih prava u Sudanu u svojem izvješću za UN iz srpnja 2017. naveo da je cenzura koju je u novinama Al-Jareeda proveo NISS u suprotnosti s privremenim nacionalnim Ustavom Sudana;

| L. | budući da je Sudan potpisao revidiranu verziju Sporazuma iz Cotonoua iz 2005., ali ju nije ratificirao; |
| --- | --- |

L.

budući da je Sudan potpisao revidiranu verziju Sporazuma iz Cotonoua iz 2005., ali ju nije ratificirao;

| M. | budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini 14. studenoga 2017. dala izjavu o posjetu sudanskog predsjednika Omara al-Bashira Ugandi te u njoj podsjetila sve stranke Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda da poštuju i provode svoje obveze utvrđene međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

M.

budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini 14. studenoga 2017. dala izjavu o posjetu sudanskog predsjednika Omara al-Bashira Ugandi te u njoj podsjetila sve stranke Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda da poštuju i provode svoje obveze utvrđene međunarodnim pravom;

| N. | budući da se u Sudanu nastavlja zatiranje ljudskih, građanskih i političkih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da se u Sudanu nastavlja zatiranje ljudskih, građanskih i političkih prava;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog uvjetne kazne zatvora s rokom kušnje od pet godina koju je Sud za tisak u Kartumu 23. listopada 2017. izrekao Mohamedu Zineu al-Abdineu te poziva sudanske vlasti da bez odgode preispitaju sve optužbe protiv njega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je zabrinut zbog slobode izražavanja u Sudanu, stalne cenzure i zapljene novina te sve većih ograničenja koja novinare u Sudanu sprečavaju da slobodno izraze svoje mišljenje; napominje da odgovornost vladine politike i političara u javnom sektoru ne bi smjela podrazumijevati gušenje slobodnog novinarstva; nadalje, sa zabrinutošću utvrđuje da se novinske kuće zbog rutinskih zapljena i obustave djelatnosti suočavaju s dugoročnim financijskim ograničenjima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog činjenice da su se pojavila brojna izvješća o opetovanim kršenjima medijskih sloboda i kontinuiranom uznemiravanju novinara od strane sudanske Nacionalne obavještajne i sigurnosne službe (NISS) te apelira na sudanske vlasti da ovlasti i metode NISS-a uskladi s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da slobodni, neovisni i nepristrani mediji čine jedan od ključnih temelja demokratskog društva, u kojem otvorena rasprava ima suštinsku ulogu; poziva EU da uloži još veće napore za promicanje slobode izražavanja u okviru svojih vanjskih politika i instrumenata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na sudanske vlasti da bez odgode okončaju sve oblike uznemiravanja, zastrašivanja i napada na novinare i branitelje slobode izražavanja na internetu i izvan njega te da provedu demokratske reforme kao sredstvo za osiguravanje zaštite i promicanja ljudskih prava u zemlji, uključujući slobodu izražavanja, u skladu sa svojim obvezama u okviru privremenog nacionalnog Ustava Sudana i svojim međunarodnim obvezama, među kojima je i Sporazum iz Cotonoua; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da država, u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima, ima primarnu odgovornost za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava; poziva sudanske vlasti da ponovno uspostave i poštuju ljudska prava i temeljne slobode utvrđene međunarodnim pravom, uključujući slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznaje važnost nedavnog službenog putovanja povjerenika Stylianidesa i informiranje sudanskih vlasti o opće poznatoj zabrinutosti EU-a, koja se među ostalim odnosi i na poštovanje temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU i njegove države članice da pruže potporu organizacijama civilnog društva u vidu tehničke pomoći i programa za izgradnju kapaciteta kako bi se poboljšale njihove sposobnosti za zagovaranje ljudskih prava i vladavinu prava te kako bi im se omogućilo da učinkovitije doprinesu poboljšanju ljudskih prava u Sudanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa zabrinutošću prima na znanje predloženi Zakon o medijima i tisku iz 2017. koji uključuje daljnja kontroverzna ograničenja za publikacije na internetu i odredbe o duljoj obustavi rada novina i novinara; potiče sudansku vladu da izmijeni Zakon o tisku i publikacijama iz 2009. kako bi se omogućila bolja zaštita novinara i novinskih kuća; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a, Komisiji Afričke unije i Panafričkom parlamentu te sudanskoj vladi. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 49.

(2)  SL C 181, 19.5.2016., str. 87.

(3)  SL C 294, 12.8.2016., str. 28.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0379.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0089.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/53

---

P8_TA(2017)0444

Teroristički napadi u Somaliji

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o terorističkim napadima u Somaliji (2017/2962(RSP))

(2018/C 356/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Somaliji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Somaliji,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o stanju u izbjegličkom kampu u Dadaabu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o stanju u izbjegličkom kampu u Dadaabu (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. listopada 2017. o napadima u Mogadišuu u Somaliji, te izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 30. listopada 2017. o napadima u Somaliji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. listopada 2017. o napadima u Mogadišuu u Somaliji, te izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 30. listopada 2017. o napadima u Somaliji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Somaliji od 3. travnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Somaliji od 3. travnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir sudjelovanje EU-a 27. rujna 2017. na 36. sjednici Vijeća za ljudska prava o interaktivnom dijalogu s neovisnim stručnjakom za Somaliju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudjelovanje EU-a 27. rujna 2017. na 36. sjednici Vijeća za ljudska prava o interaktivnom dijalogu s neovisnim stručnjakom za Somaliju,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2372 (2017) donesenu 30. kolovoza 2017. i Rezoluciju 2383 (2017) donesenu 7. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2372 (2017) donesenu 30. kolovoza 2017. i Rezoluciju 2383 (2017) donesenu 7. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti UN-a o Somaliji od 9. svibnja i 5. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a Vijeću sigurnosti UN-a o Somaliji od 9. svibnja i 5. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća sigurnosti UN-a od 15. listopada 2017. o terorističkom napadu u Mogadišuu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća sigurnosti UN-a od 15. listopada 2017. o terorističkom napadu u Mogadišuu,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Komisije Afričke unije (AU) od 15. listopada 2017. o napadu u Mogadišuu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Komisije Afričke unije (AU) od 15. listopada 2017. o napadu u Mogadišuu,

| — | uzimajući u obzir izjavu Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM) kojom se osuđuju teroristički napadi počinjeni 14. i 28. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM) kojom se osuđuju teroristički napadi počinjeni 14. i 28. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir završno priopćenje s međunarodne konferencije o Somaliji održane u Londonu 11. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno priopćenje s međunarodne konferencije o Somaliji održane u Londonu 11. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje EU-a i Afričke unije o provedbi Pariškog sporazuma od 1. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje EU-a i Afričke unije o provedbi Pariškog sporazuma od 1. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu AMISOM-a od 8. studenoga 2017. u kojoj se najavljuje namjera postepenog povlačenja postrojbi iz Somalije počevši od prosinca 2017. i njihova punog povlačenja do 2020. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu AMISOM-a od 8. studenoga 2017. u kojoj se najavljuje namjera postepenog povlačenja postrojbi iz Somalije počevši od prosinca 2017. i njihova punog povlačenja do 2020. godine,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između AKP-a i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua između AKP-a i EU-a,

| — | uzimajući u obzir mandat Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda za promicanje i zaštitu ljudskih prava i prava naroda u okviru Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandat Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda za promicanje i zaštitu ljudskih prava i prava naroda u okviru Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i njezin Fakultativni protokol o uključivanju djece u oružane sukobe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i njezin Fakultativni protokol o uključivanju djece u oružane sukobe,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije afričkog jedinstva o prevenciji i suzbijanju terorizma donesenu 1999. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije afričkog jedinstva o prevenciji i suzbijanju terorizma donesenu 1999. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 14. listopada 2017. centar Mogadišua potresla eksplozija velikog kamiona bombe u kojoj je ubijeno najmanje 358 ljudi, da je njih 228 ranjeno, a 56 ih se još uvijek smatra nestalima; budući da je napad u središtu Mogadišua bio jedan od najsmrtonosnijih terorističkih napada u svijetu u posljednjih nekoliko godina; budući da je više od 30 ljudi ubijeno 28. listopada 2017. u eksploziji dviju bombi ispred hotela u blizini predsjedničke palače u Mogadišuu; |
| --- | --- |

A.

budući da je 14. listopada 2017. centar Mogadišua potresla eksplozija velikog kamiona bombe u kojoj je ubijeno najmanje 358 ljudi, da je njih 228 ranjeno, a 56 ih se još uvijek smatra nestalima; budući da je napad u središtu Mogadišua bio jedan od najsmrtonosnijih terorističkih napada u svijetu u posljednjih nekoliko godina; budući da je više od 30 ljudi ubijeno 28. listopada 2017. u eksploziji dviju bombi ispred hotela u blizini predsjedničke palače u Mogadišuu;

| B. | budući da, iako nijedna skupina nije preuzela odgovornost za te kukavičke napade, oni imaju obilježja djelovanja skupine al-Shabaab, koja sada, čini se, ne želi dovesti u pitanje potporu stanovništva povezivanjem s tako velikim brojem civilnih žrtava; budući da su građani Somalije u više navrata osudili nasilje al-Shabaaba i da su se ujedinili u odgovoru na eksplozije koje su se dogodile u listopadu 2017. tako što su tisuće njih sudjelovale u hodu Mogadišuom u znak prosvjeda protiv skupine al-Shabaab; |
| --- | --- |

B.

budući da, iako nijedna skupina nije preuzela odgovornost za te kukavičke napade, oni imaju obilježja djelovanja skupine al-Shabaab, koja sada, čini se, ne želi dovesti u pitanje potporu stanovništva povezivanjem s tako velikim brojem civilnih žrtava; budući da su građani Somalije u više navrata osudili nasilje al-Shabaaba i da su se ujedinili u odgovoru na eksplozije koje su se dogodile u listopadu 2017. tako što su tisuće njih sudjelovale u hodu Mogadišuom u znak prosvjeda protiv skupine al-Shabaab;

| C. | budući da je proteklih mjeseci u Mogadišuu i diljem zemlje izvršen niz smrtonosnih terorističkih napada koji su obuhvaćali eksplozije automobila bombi, neselektivnu pucnjavu, ciljana pogubljenja i otmice, što pokazuje stalnu prijetnju nasilnog ekstremizma kojemu je zemlja izložena; |
| --- | --- |

C.

budući da je proteklih mjeseci u Mogadišuu i diljem zemlje izvršen niz smrtonosnih terorističkih napada koji su obuhvaćali eksplozije automobila bombi, neselektivnu pucnjavu, ciljana pogubljenja i otmice, što pokazuje stalnu prijetnju nasilnog ekstremizma kojemu je zemlja izložena;

| D. | budući da se većina napada uglavnom pripisuje terorističkom djelovanju skupine al-Shabaab, iako je poznato da je i Daiš aktivan u toj zemlji; |
| --- | --- |

D.

budući da se većina napada uglavnom pripisuje terorističkom djelovanju skupine al-Shabaab, iako je poznato da je i Daiš aktivan u toj zemlji;

| E. | budući da se predsjednik Somalije Mohamed Abdullahi Mohamed, koji je preuzeo vlast u veljači 2017. nakon izbora koji se smatraju ključnim korakom kojim se ta napaćena istočnoafrička zemlja postupno ponovno vraća na put stabilnosti i blagostanja, obvezao stati na kraj al-Shabaabu u Somaliji; |
| --- | --- |

E.

budući da se predsjednik Somalije Mohamed Abdullahi Mohamed, koji je preuzeo vlast u veljači 2017. nakon izbora koji se smatraju ključnim korakom kojim se ta napaćena istočnoafrička zemlja postupno ponovno vraća na put stabilnosti i blagostanja, obvezao stati na kraj al-Shabaabu u Somaliji;

| F. | budući da u svjetlu vala napada tijekom 2017. godine, a osobito strašnog bombaškog napada 14. listopada 2017., uopće nije sigurno da će somalske sigurnosne snage nakon planiranog odlaska AMISOM-a 2018. biti u dovoljnoj mjeri sposobne za borbu protiv terorizma bez vanjske pomoći; |
| --- | --- |

F.

budući da u svjetlu vala napada tijekom 2017. godine, a osobito strašnog bombaškog napada 14. listopada 2017., uopće nije sigurno da će somalske sigurnosne snage nakon planiranog odlaska AMISOM-a 2018. biti u dovoljnoj mjeri sposobne za borbu protiv terorizma bez vanjske pomoći;

| G. | budući da su snage AMISOM-a više puta optužene za ozbiljno kršenje ljudskih prava, uključujući neselektivno ubijanje i neke slučajeve seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja; budući da je raspoređivanje stranih vojnih snaga na teritoriju Somalije bez mandata UN-a/AU-a dovoljan razlog za zabrinutost s obzirom na prethodne navode o kršenju ljudskih prava od strane snaga AMISOM-a; |
| --- | --- |

G.

budući da su snage AMISOM-a više puta optužene za ozbiljno kršenje ljudskih prava, uključujući neselektivno ubijanje i neke slučajeve seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja; budući da je raspoređivanje stranih vojnih snaga na teritoriju Somalije bez mandata UN-a/AU-a dovoljan razlog za zabrinutost s obzirom na prethodne navode o kršenju ljudskih prava od strane snaga AMISOM-a;

| H. | budući da su, uz nasilni ekstremizam, suše, sukobi klanova i prisilne deložacije samo lani doveli do stotina tisuća raseljenih osoba, a mnoge od njih su se naselile u urbane centre koji su pod kontrolom vlade; budući da mnoge od njih žive u nesigurnim naseljima, u kojima su posebno žene, djevojke i djevojčice izložene zlostavljanju i seksualnom nasilju; |
| --- | --- |

H.

budući da su, uz nasilni ekstremizam, suše, sukobi klanova i prisilne deložacije samo lani doveli do stotina tisuća raseljenih osoba, a mnoge od njih su se naselile u urbane centre koji su pod kontrolom vlade; budući da mnoge od njih žive u nesigurnim naseljima, u kojima su posebno žene, djevojke i djevojčice izložene zlostavljanju i seksualnom nasilju;

| I. | budući da je rizik od gladi u Somaliji i dalje vrlo velik, da oko 400 000 somalske djece pati od akutne pothranjenosti, a da 3 milijuna ljudi živi u kriznim ili izvanrednim uvjetima kad je riječ o sigurnosti opskrbe hranom; budući da je u Somaliji oko 1,1 milijun osoba interno raseljeno, a da je u regiji više od 900 000 somalskih izbjeglica; |
| --- | --- |

I.

budući da je rizik od gladi u Somaliji i dalje vrlo velik, da oko 400 000 somalske djece pati od akutne pothranjenosti, a da 3 milijuna ljudi živi u kriznim ili izvanrednim uvjetima kad je riječ o sigurnosti opskrbe hranom; budući da je u Somaliji oko 1,1 milijun osoba interno raseljeno, a da je u regiji više od 900 000 somalskih izbjeglica;

| J. | budući da se u izbjegličkim kampovima u Keniji nalazi 420 000 Somalaca, od kojih se njih 350 000 nalazi u kampu u Dadaabu, te da su se vlade Somalije i Kenije te UNHCR dogovorili da potpomognu dobrovoljni povratak 10 000 izbjeglica u Somaliju na područja koja nisu pod kontrolom al-Shabaaba; budući da su povratnici suočeni s problemima reintegracije i imaju malo mogućnosti za pronalazak posla; budući da su mnoge izbjeglice u Dadaabu somalskoga porijekla, ali nikada nisu upoznale život izvan kampa i zapravo su osobe bez državljanstva, što znači da ih nije moguće poslati u Somaliju; |
| --- | --- |

J.

budući da se u izbjegličkim kampovima u Keniji nalazi 420 000 Somalaca, od kojih se njih 350 000 nalazi u kampu u Dadaabu, te da su se vlade Somalije i Kenije te UNHCR dogovorili da potpomognu dobrovoljni povratak 10 000 izbjeglica u Somaliju na područja koja nisu pod kontrolom al-Shabaaba; budući da su povratnici suočeni s problemima reintegracije i imaju malo mogućnosti za pronalazak posla; budući da su mnoge izbjeglice u Dadaabu somalskoga porijekla, ali nikada nisu upoznale život izvan kampa i zapravo su osobe bez državljanstva, što znači da ih nije moguće poslati u Somaliju;

| K. | budući da Europska unija od 2016. postupno povećava svoju godišnju humanitarnu pomoć Somaliji, osobito kao odgovor na jaku sušu koja je pogodila zemlju, dodjelom 120 milijuna EUR humanitarnim partnerima 2017. godine i davanjem hitne potpore u iznosu od 100 000 EUR za pomoć u naporima za pružanje brzog odgovora na medicinske potrebe u Mogadišuu nakon napada 14. listopada 2017.; budući da je EU također stavio na raspolaganje dva broda u okviru pomorske operacije EU-a ATALANTA, uz letove za pružanje hitne pomoći za dostavu nužne medicinske opreme bolnicama u Mogadišuu; |
| --- | --- |

K.

budući da Europska unija od 2016. postupno povećava svoju godišnju humanitarnu pomoć Somaliji, osobito kao odgovor na jaku sušu koja je pogodila zemlju, dodjelom 120 milijuna EUR humanitarnim partnerima 2017. godine i davanjem hitne potpore u iznosu od 100 000 EUR za pomoć u naporima za pružanje brzog odgovora na medicinske potrebe u Mogadišuu nakon napada 14. listopada 2017.; budući da je EU također stavio na raspolaganje dva broda u okviru pomorske operacije EU-a ATALANTA, uz letove za pružanje hitne pomoći za dostavu nužne medicinske opreme bolnicama u Mogadišuu;

| L. | budući da je EU izdvojio 486 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda (2014. – 2020.), prije svega za provedbu „Sporazuma”, a osobito za izgradnju države i uspostavu mira, sigurnost opskrbe hranom, otpornost i obrazovanje; budući da EU predano podupire AMISOM preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU izdvojio 486 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda (2014. – 2020.), prije svega za provedbu „Sporazuma”, a osobito za izgradnju države i uspostavu mira, sigurnost opskrbe hranom, otpornost i obrazovanje; budući da EU predano podupire AMISOM preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku;

| M. | budući da se u prosincu 2016. Svjetska banka obvezala pojačati borbu protiv krajnjeg siromaštva, najavivši da su se razvijene zemlje obvezale osigurati rekordnih 75 milijardi USD za bespovratna sredstva i zajmove pod povoljnim uvjetima Međunarodnom udruženju za razvoj (IDA); budući da, međutim, Somalija ne ispunjava uvjete za financiranje IDA-e jer Svjetskoj banci i MMF-u duguje više od 300 milijuna USD, što je udio u ukupnom dugu od 5 milijardi USD multilateralnim i bilateralnim vjerovnicima; |
| --- | --- |

M.

budući da se u prosincu 2016. Svjetska banka obvezala pojačati borbu protiv krajnjeg siromaštva, najavivši da su se razvijene zemlje obvezale osigurati rekordnih 75 milijardi USD za bespovratna sredstva i zajmove pod povoljnim uvjetima Međunarodnom udruženju za razvoj (IDA); budući da, međutim, Somalija ne ispunjava uvjete za financiranje IDA-e jer Svjetskoj banci i MMF-u duguje više od 300 milijuna USD, što je udio u ukupnom dugu od 5 milijardi USD multilateralnim i bilateralnim vjerovnicima;

| N. | budući da al-Shabaab i dalje ubija djecu, proizvoljno ih pritvara i novači u oružane snage, ali da djecu novače i somalske oružane snage unatoč tome što je Somalija u siječnju 2015. ratificirala Konvenciju UN-a o pravima djeteta, a u studenom 2015. podržala Deklaraciju o sigurnim školama obvezujući se na poduzimanje konkretnih koraka za zaštitu učenika i obrazovnih ustanova; |
| --- | --- |

N.

budući da al-Shabaab i dalje ubija djecu, proizvoljno ih pritvara i novači u oružane snage, ali da djecu novače i somalske oružane snage unatoč tome što je Somalija u siječnju 2015. ratificirala Konvenciju UN-a o pravima djeteta, a u studenom 2015. podržala Deklaraciju o sigurnim školama obvezujući se na poduzimanje konkretnih koraka za zaštitu učenika i obrazovnih ustanova;

| O. | budući da se u nedostatku funkcionalne civilne sudske vlasti somalska vlada služi vojnim sudovima za suđenje civilima, čime se ne jamče prava civilnih optuženika; budući da su Nacionalnoj obavještajnoj i sigurnosnoj agenciji (NISA), koja trenutačno nema mandat za provođenje kaznenog progona, dodijeljene široke istražiteljske ovlasti, što dovodi do ozbiljnog kršenja prava na pravičan postupak pritvorenika te agencije; |
| --- | --- |

O.

budući da se u nedostatku funkcionalne civilne sudske vlasti somalska vlada služi vojnim sudovima za suđenje civilima, čime se ne jamče prava civilnih optuženika; budući da su Nacionalnoj obavještajnoj i sigurnosnoj agenciji (NISA), koja trenutačno nema mandat za provođenje kaznenog progona, dodijeljene široke istražiteljske ovlasti, što dovodi do ozbiljnog kršenja prava na pravičan postupak pritvorenika te agencije;

| P. | budući da je prema podacima organizacije Transparency International Somalija najkorumpiranija država na svijetu već desetu godinu zaredom; budući da je somalska vlada i dalje suočena s brojnim izazovima kao što su korupcija i manjak sveobuhvatne podrške građana, što neizbježno dovodi do nedostatka povjerenja u državne institucije i, posljedično, davanja potpore radikalnim islamističkim i terorističkim skupinama; |
| --- | --- |

P.

budući da je prema podacima organizacije Transparency International Somalija najkorumpiranija država na svijetu već desetu godinu zaredom; budući da je somalska vlada i dalje suočena s brojnim izazovima kao što su korupcija i manjak sveobuhvatne podrške građana, što neizbježno dovodi do nedostatka povjerenja u državne institucije i, posljedično, davanja potpore radikalnim islamističkim i terorističkim skupinama;

| 1. | izražava duboko suosjećanje sa žrtvama nedavnih terorističkih napada u Somaliji i s njihovim obiteljima te iskreno žali zbog gubitka života; istovremeno snažno osuđuje počinitelje tih napada, pripisanih pobunjeničkoj skupini al-Shabaab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se trajna stabilnost i mir mogu postići samo socijalnom uključenošću, održivim razvojem i dobrim upravljanjem utemeljenim na demokratskim načelima i vladavini prava, uz potpuno poštovanje dostojanstva i prava ljudi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja brzu reakciju Komisije na teroristički napad koji se dogodio 14. listopada 2017.; poziva EU i njegove međunarodne partnere da ispune svoje obveze prema Somaliji, ponajprije provedbom mjera za osiguranje opskrbe hranom kako bi se spriječili strukturni problemi koji dovode do gladi, poticanjem sigurnosti i pomirenja različitih zajednica, boljim upravljanjem javnim financijama te pružanjem pomoći u dovršetku revizije ustava koja je potrebna kako bi se postigla dugoročna stabilnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog činjenice da se usprkos opetovanim upozorenjima humanitarnih skupina, agencija za pomoć i Europskog parlamenta Somalija i dalje nalazi na rubu gladi; podsjeća da je broj smrtnih slučajeva uslijed gladi koja je vladala 2011. dodatno povećan zbog nesigurnosti i ekstremističkih boraca skupine al-Shabaab koji su svojim djelovanjem onemogućavali isporuku hrane na južnim dijelovima središnje Somalije koji su tada bili pod njihovom kontrolom; poziva sve uključene strane da surađuju s humanitarnim agencijama te da u potpunosti poštuju humanitarna načela kako bi se omogućio potpun i neometan pristup osobama koje i dalje pate i potrebna im je pomoć, osobito na ruralnim područjima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja izborni postupak organiziran u veljači 2017., koji je doveo do izbora novog predsjednika, te izražava nadu da će ti izbori potaknuti političku stabilnost i provedbu potrebnih reformi te unaprijediti projekt federacije u bliskoj koordinaciji i suradnji sa saveznim državama članicama; ističe koliko je važno boriti se protiv endemske korupcije u zemlji te pružiti mogućnosti mladima u Somaliji kako bi se smanjio rizik od njihova novačenja u redove al-Shabaaba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja odluku somalskog Nacionalnog foruma za lidere o poticanju osnivanja i registracije političkih stranaka uoči izbora 2020. i na temelju načela „jedna osoba – jedan glas”, kao i pokušaj obnove državnih institucija te donošenje važnih novih zakona o političkim strankama i o osnivanju neovisnog Nacionalnog povjerenstva za ljudska prava; ističe da je potrebno uložiti trud kako bi se povećala zastupljenost žena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost doprinosa somalske dijaspore i civilnog društva u ponovnoj uspostavi ne samo upravljanja nego i društvenog i gospodarskog razvoja, naglašavajući važnost zastupljenosti i sudjelovanja žena u donošenju odluka; pozdravlja, u tom kontekstu, porast broja žena u parlamentu (na 24 %) i vladi Somalije, vodeći računa o potrebi ulaganja više napora u poboljšanje rodne ravnoteže i u EU-u i u Somaliji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje Deklaraciju iz Nairobija Međuvladinog tijela za razvoj za istočnu Afriku (IGAD) o održivim rješenjima za somalske izbjeglice te ponovnoj integraciji povratnika u Somaliju; pozdravlja predanost ostvarivanju sveobuhvatnog regionalnog pristupa, pri čemu treba zadržati zaštitu i promicati samodostatnost u zemljama azila, uz potporu međunarodne zajednice i u skladu s međunarodnom podjelom odgovornosti, kako je navedeno u Sveobuhvatnom okviru za pomoć izbjeglicama (CRRF) iz Njujorške deklaracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da uloži više napora u savjetovanje s dionicima u regiji, uključujući lokalno stanovništvo, regionalne vlasti i nevladine organizacije, kako bi se usredotočilo na rješavanje problema i potreba utvrđenih na lokalnoj razini te poticalo povoljno ozračje i povećali kapaciteti za povratak izbjeglica u matične zemlje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava zabrinutost zbog širokih ovlasti NISA-e i činjenice da se služi vojnim sudovima za kazneni progon navodnih kaznenih djela povezanih s terorizmom, pri čemu u više navrata nije poštovala zakonito postupanje i izrekla je smrtnu kaznu bez utvrđene odgovornosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva somalsku vladu i EU da u okviru svojih aktivnosti povezanih s vladavinom prava u Somaliji zajamče da se djelovanje NISA-e regulira učinkovitim mehanizmima nadzora te da poboljšaju tehničko stručno znanje somalskog Odjela za kriminalističke istrage kako bi se mogle provoditi temeljite i učinkovite istrage te pritom poštovati prava građana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | posebno pozdravlja politički sporazum koji su somalski vođe postigli 16. travnja 2017. oko integracije regionalnih i saveznih snaga u koherentnu strukturu nacionalne sigurnosti sposobnu postupno preuzeti glavnu odgovornost za sigurnost, kao i oko brze uspostave Vijeća za nacionalnu sigurnost i Ureda za nacionalnu sigurnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potvrđuje ulogu AMISOM-a u uspostavi sigurnosti i stabilnosti, čime je Somaliji omogućeno da osnuje političke institucije i proširi državnu vlast, dok još nije izvršen prijenos odgovornosti za sigurnost na somalske institucije i snage; pozdravlja istragu Afričke unije o seksualnom nasilju koje su navodno počinili pripadnici postrojbi AMISOM-a; poziva na cjelovitu provedbu preporuka iz izvješćâ glavnog tajnika UN-a o Somaliji te, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2272 (2016), poziva Afričku uniju i zemlje iz kojih dolaze te postrojbe da osiguraju primjerenu i temeljitu istragu tih navoda te da se krivci privedu pravdi; ističe važnost mogućeg produljenja mandata AMISOM-a nakon svibnja 2018., upozoravajući da bi preuranjeni prijenos odgovornosti na somalske postrojbe mogao biti štetan za dugoročnu stabilnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je potrebno boriti se protiv nekažnjavanja i pobrinuti se da osobe odgovorne za zločine protiv čovječnosti i ratne zločine u Somaliji budu privedene pravdi; prima na znanje činjenicu da je somalski predsjednik ponudio amnestiju za određene zločine onima koji se odreknu terorizma i nasilja i žele napustiti al-Shabaab i druge terorističke skupine te potiče razvoj zakonodavstva o amnestiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje činjenicu da borci al-Shabaaba novače djecu vojnike, a sigurnosne snage koriste djecu kao vojnike i doušnike, uključujući zarobljenu ili napuštenu djecu vojnike; podsjeća da se vlada Somalije obvezala rehabilitirati bivšu djecu vojnike te osobe odgovorne za njihovo novačenje privesti pravdi; poziva međunarodne donatore, među ostalima i EU, da kao prioritet odrede pružanje usluga rehabilitacije, obrazovanja i sigurnog školovanja kao ključni element prekidanja smrtonosnog kruga nasilja; potiče vlasti da s djecom za koju se sumnja da su povezana s al-Shabaabom postupaju prije svega kao sa žrtvama te da im pritom vodeća načela budu najbolji interesi djeteta i međunarodni standardi zaštite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što su prirodni resursi, osobito drveni ugljen, i dalje važan izvor financiranja za teroriste te uzrok ozbiljne degradacije okoliša u Somaliji; poziva Komisiju da istraži na koji se način mehanizmi sljedivosti i dužne pažnje mogu proširiti kako bi uključili sve prirodne resurse koji se koriste za financiranje terorističkih aktivnosti i nasilja; u tom kontekstu, poziva sve uključene strane da osiguraju usklađenost s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a o zabrani izvoza somalskog drvenog ugljena; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, predsjedniku, premijeru i parlamentu Somalije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0229.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/58 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/58

---

P8_TA(2017)0445

Madagaskar

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o Madagaskaru (2017/2963(RSP))

(2018/C 356/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Madagaskaru, posebno one od 7. svibnja 2009. (1), 11. veljače 2010. (2) i 9. lipnja 2011. (3) te misiju radi utvrđivanja činjenica koju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a uputila na Madagaskar 10. i 11. srpnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Madagaskaru, posebno one od 7. svibnja 2009. (1), 11. veljače 2010. (2) i 9. lipnja 2011. (3) te misiju radi utvrđivanja činjenica koju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a uputila na Madagaskar 10. i 11. srpnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir informacije o najnovijoj pojavi kuge koje je 2. studenog 2017. objavila Svjetska zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informacije o najnovijoj pojavi kuge koje je 2. studenog 2017. objavila Svjetska zdravstvena organizacija,

| — | uzimajući u obzir zaključna razmatranja Odbora UN-a za ljudska prava o četvrtom periodičnom izvješću o Madagaskaru od 22. kolovoza 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna razmatranja Odbora UN-a za ljudska prava o četvrtom periodičnom izvješću o Madagaskaru od 22. kolovoza 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a Johna H. Knoxa o zaključenju njegove misije na Madagaskar iz listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a Johna H. Knoxa o zaključenju njegove misije na Madagaskar iz listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvanredni sastanak na vrhu Južnoafričke razvojne zajednice koji je održan 20. svibnja 2011. na kojem se raspravljalo o Madagaskaru i plan koji je predložila skupina Južnoafričke razvojne zajednice za posredovanje nakon ukidanja sankcija protiv Madagaskara od strane EU-a, Afričke unije i zemalja Južnoafričke razvojne zajednice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvanredni sastanak na vrhu Južnoafričke razvojne zajednice koji je održan 20. svibnja 2011. na kojem se raspravljalo o Madagaskaru i plan koji je predložila skupina Južnoafričke razvojne zajednice za posredovanje nakon ukidanja sankcija protiv Madagaskara od strane EU-a, Afričke unije i zemalja Južnoafričke razvojne zajednice,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja o obvezama u pogledu ljudskih prava koje se odnose na uživanje sigurnog, čistog, zdravog i održivog okoliša sastavljeno 26. travnja 2017. u prigodi njegova posjeta Madagaskaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja o obvezama u pogledu ljudskih prava koje se odnose na uživanje sigurnog, čistog, zdravog i održivog okoliša sastavljeno 26. travnja 2017. u prigodi njegova posjeta Madagaskaru,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. revidiranog Sporazuma iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. revidiranog Sporazuma iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Madagaskara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Madagaskara,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava i Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava i Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima koji je Madagaskar potpisao 1969., a ratificirao 1971., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima koji je Madagaskar potpisao 1969., a ratificirao 1971.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir 120. sjednicu Odbora za ljudska prava održanu u Ženevi, na kojoj je 10. i 11. srpnja 2017. revidirano četvrto periodično izvješće o Madagaskaru u vezi s provedbom Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 120. sjednicu Odbora za ljudska prava održanu u Ženevi, na kojoj je 10. i 11. srpnja 2017. revidirano četvrto periodično izvješće o Madagaskaru u vezi s provedbom Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su na Madagaskaru nakon petogodišnjeg razdoblja političkih nemira tijekom kojeg su donatori obustavili programe razvojne pomoći u listopadu 2013. održani vjerodostojni i demokratski parlamentarni izbori, a u prosincu 2013. predsjednički izbori na kojima je za predsjednika izabran Hery Rajaonarimampianina; budući da je političko stanje i dalje nestabilno iako su zahvaljujući obnovi odnosa sa zemljama donatorima uklonjene sve prepreke za suradnju s novom vladom; |
| --- | --- |

A.

budući da su na Madagaskaru nakon petogodišnjeg razdoblja političkih nemira tijekom kojeg su donatori obustavili programe razvojne pomoći u listopadu 2013. održani vjerodostojni i demokratski parlamentarni izbori, a u prosincu 2013. predsjednički izbori na kojima je za predsjednika izabran Hery Rajaonarimampianina; budući da je političko stanje i dalje nestabilno iako su zahvaljujući obnovi odnosa sa zemljama donatorima uklonjene sve prepreke za suradnju s novom vladom;

| B. | budući da je uveden novi zakonik o komunikaciji koji novinari na Madagaskaru oštro kritiziraju u pogledu presuda za medijske prijestupe na osnovi kaznenog zakona i koji bi mogao dovesti do kriminalizacije te struke; budući da se stanje smirilo, ali se čini da se ne kreće u pravom smjeru; |
| --- | --- |

B.

budući da je uveden novi zakonik o komunikaciji koji novinari na Madagaskaru oštro kritiziraju u pogledu presuda za medijske prijestupe na osnovi kaznenog zakona i koji bi mogao dovesti do kriminalizacije te struke; budući da se stanje smirilo, ali se čini da se ne kreće u pravom smjeru;

| C. | budući da bi se predsjednički izbori, u načelu, trebali održati sljedeće godine, iako još nije utvrđen točan datum; budući da je madagaskarski predsjednik izrazio sklonost ustavnoj reformi koja bi mu omogućila ostanak na vlasti tijekom izbornog razdoblja i pokazao spremnost za iskrivljavanje predloženih izmjena izbornog prava koje su izradili neovisno nacionalno izborno povjerenstvo, stručnjaci, civilno društvo i oporba; budući da su se njegovi politički protivnici i dio civilnog društva, koji su zabrinuti da je možda riječ o pokušaju odgađanja izbora i ostanka na vlasti i nakon isteka ustavom predviđenog mandata, suprotstavili tim izjavama; budući da će to vjerojatno povećati napetosti u ionako nestabilnim političkim okolnostima; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se predsjednički izbori, u načelu, trebali održati sljedeće godine, iako još nije utvrđen točan datum; budući da je madagaskarski predsjednik izrazio sklonost ustavnoj reformi koja bi mu omogućila ostanak na vlasti tijekom izbornog razdoblja i pokazao spremnost za iskrivljavanje predloženih izmjena izbornog prava koje su izradili neovisno nacionalno izborno povjerenstvo, stručnjaci, civilno društvo i oporba; budući da su se njegovi politički protivnici i dio civilnog društva, koji su zabrinuti da je možda riječ o pokušaju odgađanja izbora i ostanka na vlasti i nakon isteka ustavom predviđenog mandata, suprotstavili tim izjavama; budući da će to vjerojatno povećati napetosti u ionako nestabilnim političkim okolnostima;

| D. | budući da je regionalni direktor organizacije Amnesty International za južnu Afriku 10. srpnja 2017. izjavio da se podaci o stanju ljudskih prava u Madagaskaru brzo pogoršavaju kao posljedica očitog nepoštovanja vladavine prava; budući da se više od 50 % svih zatvorenika nalazi u preventivnom zatvoru bez suđenja i da se zbog nedostatka slobodnog i poštenog pristupa pravosuđu događa kršenje prava, uključujući izvansudska pogubljenja koja provodi policija i zatvaranje branitelja ljudskih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je regionalni direktor organizacije Amnesty International za južnu Afriku 10. srpnja 2017. izjavio da se podaci o stanju ljudskih prava u Madagaskaru brzo pogoršavaju kao posljedica očitog nepoštovanja vladavine prava; budući da se više od 50 % svih zatvorenika nalazi u preventivnom zatvoru bez suđenja i da se zbog nedostatka slobodnog i poštenog pristupa pravosuđu događa kršenje prava, uključujući izvansudska pogubljenja koja provodi policija i zatvaranje branitelja ljudskih prava;

| E. | budući da je Amnesty International zabilježio slučajeve u kojima su se službenici odgovorni za provedbu zakona nastojali osvetiti nakon incidenata u kojima je zavladala pravda rulje; budući da su prema nekim navodima u veljači 2017. policijski službenici spalili pet sela u općini Antsakabary nakon što su stanovnici sela navodno ubili dvojicu njihovih kolega i da je u tom napadu od posljedica požara smrtno nastradala starija žena koja nije mogla pobjeći; budući da policija sada provodi istragu nad tim podmetanjem požara iako je sama upletena u nj; |
| --- | --- |

E.

budući da je Amnesty International zabilježio slučajeve u kojima su se službenici odgovorni za provedbu zakona nastojali osvetiti nakon incidenata u kojima je zavladala pravda rulje; budući da su prema nekim navodima u veljači 2017. policijski službenici spalili pet sela u općini Antsakabary nakon što su stanovnici sela navodno ubili dvojicu njihovih kolega i da je u tom napadu od posljedica požara smrtno nastradala starija žena koja nije mogla pobjeći; budući da policija sada provodi istragu nad tim podmetanjem požara iako je sama upletena u nj;

| F. | budući da vlasti zastrašuju i uznemiruju novinare i branitelje ljudskih prava nastojeći ih ušutkati i omesti u njihovu istraživačkom radu i aktivnostima za zaštitu ljudskih prava; budući da su nakon izbora 2013. zatvorene mnoge medijske kuće ili se u njima provodi cenzura radi „poštovanja vladavine prava” i obveznog „čišćenja audiovizualnog krajolika” koje provodi ministarstvo za komunikaciju; |
| --- | --- |

F.

budući da vlasti zastrašuju i uznemiruju novinare i branitelje ljudskih prava nastojeći ih ušutkati i omesti u njihovu istraživačkom radu i aktivnostima za zaštitu ljudskih prava; budući da su nakon izbora 2013. zatvorene mnoge medijske kuće ili se u njima provodi cenzura radi „poštovanja vladavine prava” i obveznog „čišćenja audiovizualnog krajolika” koje provodi ministarstvo za komunikaciju;

| G. | budući da je Konferencija stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) 2013. donijela akcijski plan za Madagaskar u skladu s kojim ta zemlja mora pojačati napore koje ulaže u provedbu propisa i uvesti embargo na izvoz mogućih zaliha drva; budući da su otad Tajništvo i Stalni odbor CITES-a u više navrata izjavljivali da Madagaskar ne poštuje taj akcijski plan; budući da je, prema Tajništvu CITES-a, rasprostranjena pojava nekažnjavanja nezakonite sječe i kršenja propisa o okolišu; budući da, s druge strane, sudovi, za koje postoji bojazan od korupcije, osuđuju pojedince koji se bore protiv nezakonite sječe; |
| --- | --- |

G.

budući da je Konferencija stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) 2013. donijela akcijski plan za Madagaskar u skladu s kojim ta zemlja mora pojačati napore koje ulaže u provedbu propisa i uvesti embargo na izvoz mogućih zaliha drva; budući da su otad Tajništvo i Stalni odbor CITES-a u više navrata izjavljivali da Madagaskar ne poštuje taj akcijski plan; budući da je, prema Tajništvu CITES-a, rasprostranjena pojava nekažnjavanja nezakonite sječe i kršenja propisa o okolišu; budući da, s druge strane, sudovi, za koje postoji bojazan od korupcije, osuđuju pojedince koji se bore protiv nezakonite sječe;

| H. | budući da je Madagaskar jedno od najposebnijih mjesta na svijetu kad je riječ o okolišu, no ujedno i najsiromašnija među zemljama na svijetu u kojima ne vlada sukob, da 92 % stanovništva preživljava s manje od 2 USD dnevno i da se zemlja nalazi na 154. mjestu među 188 zemalja prema indeksu ljudskog razvoja; |
| --- | --- |

H.

budući da je Madagaskar jedno od najposebnijih mjesta na svijetu kad je riječ o okolišu, no ujedno i najsiromašnija među zemljama na svijetu u kojima ne vlada sukob, da 92 % stanovništva preživljava s manje od 2 USD dnevno i da se zemlja nalazi na 154. mjestu među 188 zemalja prema indeksu ljudskog razvoja;

| I. | budući da nezakonita trgovina drvom i životinjskim vrstama predstavlja veliku prijetnju za okoliš i biološku raznolikost na Madagaskaru, kao i za prava njegovih stanovnika koja se odnose na okoliš; budući da utjecaj industrije vađenja minerala na okoliš i nedostatak transparentnosti u upravljanju u njoj često šteti lokalnim zajednicama i njihovu održivom razvoju; budući da postoje navodi o povezanosti mreža nezakonite trgovine s organiziranim kriminalom, što ugrožava demokratsko upravljanje u toj zemlji; budući da su prema posebnom izvjestitelju za ljudska prava i okoliš nezakonita sječa i trgovina vrijednog drva i koncesije za rudnike usko povezani s nasiljem nad lokalnim stanovništvom; |
| --- | --- |

I.

budući da nezakonita trgovina drvom i životinjskim vrstama predstavlja veliku prijetnju za okoliš i biološku raznolikost na Madagaskaru, kao i za prava njegovih stanovnika koja se odnose na okoliš; budući da utjecaj industrije vađenja minerala na okoliš i nedostatak transparentnosti u upravljanju u njoj često šteti lokalnim zajednicama i njihovu održivom razvoju; budući da postoje navodi o povezanosti mreža nezakonite trgovine s organiziranim kriminalom, što ugrožava demokratsko upravljanje u toj zemlji; budući da su prema posebnom izvjestitelju za ljudska prava i okoliš nezakonita sječa i trgovina vrijednog drva i koncesije za rudnike usko povezani s nasiljem nad lokalnim stanovništvom;

| J. | budući da se ekološki aktivist Clovis Razafimalala, koji je osudio nezakonitu trgovinu i iskorištavanje ružinog i ostalih vrsta drva, od 16. rujna 2016. nalazi u pritvoru na temelju lažnih optužbi za pobunu, uništavanje javnih dokumenata i dobara i podmetanje požara unatoč očitom nedostatku dokaza; budući da je 27. rujna 2017. uhićen ekološki aktivist i branitelj ljudskih prava Raleva jer se koristio „lažnim naslovom” kad je preispitivao aktivnosti rudnika zlata nakon što je rudarstvo zabranjeno zbog uništavanja okoliša; budući da je Raleva 26. listopada 2017. osuđen na dvogodišnju uvjetnu kaznu; budući da je direktor nevladine organizacije za borbu protiv nezakonite trgovine ružinim drvom Augustin Sarovy bio prisiljen pobjeći u Europu nakon što je zaprimio prijetnje smrću; |
| --- | --- |

J.

budući da se ekološki aktivist Clovis Razafimalala, koji je osudio nezakonitu trgovinu i iskorištavanje ružinog i ostalih vrsta drva, od 16. rujna 2016. nalazi u pritvoru na temelju lažnih optužbi za pobunu, uništavanje javnih dokumenata i dobara i podmetanje požara unatoč očitom nedostatku dokaza; budući da je 27. rujna 2017. uhićen ekološki aktivist i branitelj ljudskih prava Raleva jer se koristio „lažnim naslovom” kad je preispitivao aktivnosti rudnika zlata nakon što je rudarstvo zabranjeno zbog uništavanja okoliša; budući da je Raleva 26. listopada 2017. osuđen na dvogodišnju uvjetnu kaznu; budući da je direktor nevladine organizacije za borbu protiv nezakonite trgovine ružinim drvom Augustin Sarovy bio prisiljen pobjeći u Europu nakon što je zaprimio prijetnje smrću;

| K. | budući da je Fernand Cello, direktor radijske postaje poznat po istragama u vezi s osjetljivim temama kao što je nezakonito iskopavanje safira, 6. svibnja 2017. optužen za „krivotvorenje i upotrebu krivotvorina”; budući da su Reporteri bez granica (engl. Reporters Without Borders) osudili oštre mjere koje su protiv direktora radija Jupiter poduzele regionalne vlasti na temelju lažnih optužbi koje su iznijele osobe upletene u njegove istrage; |
| --- | --- |

K.

budući da je Fernand Cello, direktor radijske postaje poznat po istragama u vezi s osjetljivim temama kao što je nezakonito iskopavanje safira, 6. svibnja 2017. optužen za „krivotvorenje i upotrebu krivotvorina”; budući da su Reporteri bez granica (engl. Reporters Without Borders) osudili oštre mjere koje su protiv direktora radija Jupiter poduzele regionalne vlasti na temelju lažnih optužbi koje su iznijele osobe upletene u njegove istrage;

| L. | budući da je uhićenje Claudine Razaimamonjy na inicijativu ureda Bianco (fr. Bureau Indépendant Anti-Corruption – Neovisni ured za borbu protiv korupcije) zbog pronevjere javnih sredstava u nekoliko općina postalo državno pitanje, s obzirom na to da je bliska saveznica i savjetnica šefa države Herya Rajaonarimampianine; budući da je policija prije njezina uhićenja zatražila da se Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaine, Sylvie Randriantsara Linah i Claudine Razaimamonjy privedu na saslušanje; budući da se pokazalo da su te tri žene u stvari jedna te ista osoba, Claudine Razaimamonjy, koja se nikada nije odazvala pozivu na saslušanje; |
| --- | --- |

L.

budući da je uhićenje Claudine Razaimamonjy na inicijativu ureda Bianco (fr. Bureau Indépendant Anti-Corruption – Neovisni ured za borbu protiv korupcije) zbog pronevjere javnih sredstava u nekoliko općina postalo državno pitanje, s obzirom na to da je bliska saveznica i savjetnica šefa države Herya Rajaonarimampianine; budući da je policija prije njezina uhićenja zatražila da se Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaine, Sylvie Randriantsara Linah i Claudine Razaimamonjy privedu na saslušanje; budući da se pokazalo da su te tri žene u stvari jedna te ista osoba, Claudine Razaimamonjy, koja se nikada nije odazvala pozivu na saslušanje;

| M. | budući da je „slučaj Claudine” doveo do otvorenog sukoba između vlade i pravosuđa s obzirom na to da je ministar pravosuđa osobno javno zatražio puštanje na slobodu Claudine Razaimamonjy kako bi se izbjeglo produljenje njezina pritvora; budući da je sindikat sudaca izjavio da ga je uvrijedilo stajalište vlade i njezino izravno uključivanje u slučaj te se zauzeo za diobu vlasti i naglasio da taj slučaj nema veze s politikom; budući da su sindikati ove godine tri puta bili u štrajku kako bi osudili opetovana zastrašivanja i uplitanje vlade u njihove aktivnosti te potvrdili svoju neovisnost; |
| --- | --- |

M.

budući da je „slučaj Claudine” doveo do otvorenog sukoba između vlade i pravosuđa s obzirom na to da je ministar pravosuđa osobno javno zatražio puštanje na slobodu Claudine Razaimamonjy kako bi se izbjeglo produljenje njezina pritvora; budući da je sindikat sudaca izjavio da ga je uvrijedilo stajalište vlade i njezino izravno uključivanje u slučaj te se zauzeo za diobu vlasti i naglasio da taj slučaj nema veze s politikom; budući da su sindikati ove godine tri puta bili u štrajku kako bi osudili opetovana zastrašivanja i uplitanje vlade u njihove aktivnosti te potvrdili svoju neovisnost;

| N. | budući da je Madagaskar od 1980-ih svake godine izložen epidemijama kuge i da je zadnja epidemija koja je izbila u kolovozu 2017. posebno ozbiljna te su njome pogođeni veliki gradovi i neendemska područja; budući da je prijavljeno više od 1 800 slučajeva zaraženih i 127 umrlih; budući da je prema podatcima Svjetske zdravstvene organizacije neobična priroda i brzo širenje ove godine posljedica pogoršanja zdravstvenog sustava povezanog s društveno-političkom krizom s kojom se zemlja suočava zadnjih godina; budući da Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da je rizik od potencijalnog daljnjeg širenja epidemije kuge na nacionalnoj razini i dalje visok; |
| --- | --- |

N.

budući da je Madagaskar od 1980-ih svake godine izložen epidemijama kuge i da je zadnja epidemija koja je izbila u kolovozu 2017. posebno ozbiljna te su njome pogođeni veliki gradovi i neendemska područja; budući da je prijavljeno više od 1 800 slučajeva zaraženih i 127 umrlih; budući da je prema podatcima Svjetske zdravstvene organizacije neobična priroda i brzo širenje ove godine posljedica pogoršanja zdravstvenog sustava povezanog s društveno-političkom krizom s kojom se zemlja suočava zadnjih godina; budući da Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da je rizik od potencijalnog daljnjeg širenja epidemije kuge na nacionalnoj razini i dalje visok;

| O. | budući da prevlast običajnog prava u zemlji potiče štetne tradicionalne prakse, uključujući dogovorene, prisilne i rane brakove; budući da žene i djevojčice i dalje trpe seksualno ili drugo fizičko nasilje, dok su stope prijavljenih slučajeva niske, a progoni rijetki; budući da je pobačaj u zemlji i dalje zabranjen na temelju zakona iz 1920.; budući da svaki dan tijekom porođaja umire deset žena; budući da zabrana pobačaja može dovesti do prikrivenih i rizičnih prekida trudnoće koje provode medicinski nekvalificirane osobe; |
| --- | --- |

O.

budući da prevlast običajnog prava u zemlji potiče štetne tradicionalne prakse, uključujući dogovorene, prisilne i rane brakove; budući da žene i djevojčice i dalje trpe seksualno ili drugo fizičko nasilje, dok su stope prijavljenih slučajeva niske, a progoni rijetki; budući da je pobačaj u zemlji i dalje zabranjen na temelju zakona iz 1920.; budući da svaki dan tijekom porođaja umire deset žena; budući da zabrana pobačaja može dovesti do prikrivenih i rizičnih prekida trudnoće koje provode medicinski nekvalificirane osobe;

| 1. | pozdravlja ponovnu uspostavu vladavine prava s izborima održanima u listopadu i prosincu 2013.; podsjeća vlasti Madagaskara, u prvom redu predsjednika te države, na to da su odgovorni za održavanje i zaštitu prava svojih građana u cijeloj zemlji, uključujući sprečavanje svih zloupotreba i zločina te izvršavanje svog zadatka vladanja uz strogo poštovanje vladavine prava; apelira na njih da poduzmu sve potrebne mjere kako bi zajamčili ostvarenje temeljnih sloboda svojih građana, uključujući slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava nadu da će se nadolazeći izbori održati u mirnom i spokojnom ozračju kako bi bili demokratski i transparentni; inzistira na tome da se moraju očuvati ustavni poredak i politička stabilnost i da se jedino dijalogom i izgradnjom konsenzusa među svim političkim akterima mogu jamčiti pravovremeni i vjerodostojni izbori 2018.; poziva međunarodnu zajednicu da poduzme sve moguće korake kako bi se zajamčio pravedan i slobodan izborni proces za predsjedničke izbore 2018.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava zabrinutost zbog učestalosti pravde rulje i umiješanosti službenika odgovornih za provedbu zakona u slučajeve izvansudskog ubijanja; poziva na neovisnu i nepristranu istragu slučaja spaljivanja pet sela u općini Antsakabary, u kojoj će se jamčiti zaštita žrtava od bilo kakve odmazde ako dostave dokaze o tom pitanju; poziva vlasti Madagaskara da sustavno provode nepristrane istrage o izvansudskim pogubljenjima, da kazneno progone počinitelje, a obiteljima žrtava osiguraju odgovarajuću naknadu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vlasti Madagaskara da poštuju svoje obveze koje proizlaze iz CITES-a, uključujući znatnim jačanjem učinkovite provedbe zakona o borbi protiv nezakonite sječe šume i trgovine ljudima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je u tijeku revizija zakonika o rudarstvu i poziva vladu da osigura da se revidiranim zakonikom ispune međunarodni zahtjevi, kao što su prethodne procjene i savjetovanja s većinom pogođenih ljudi, pristup pravnim lijekovima i maksimalno smanjivanje štete za okoliš; poziva vladu da preispita rudarske dozvole koje je izdala prijelazna vlada i da suspendira dozvole koje nisu u skladu s dekretom MECIE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje proizvoljno pritvaranje novinara, branitelja ljudskih prava i aktivista za zaštitu okoliša na temelju izmišljenih optužnica; poziva na to da se konačno zaustavi njihovo uznemiravanje i zastrašivanje, ne odobrava mjere poduzete protiv medija prije zadnjih izbora i poziva na potpunu ponovnu uspostavu svih pojedinačnih i kolektivnih sloboda; poziva vladu Madagaskara da stavi izvan snage restriktivne elemente zakonika o komunikaciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vladu Madagaskaru da omogući uobičajen i neovisan tijek pravde u „slučaju Claudine” i u svim slučajevima aktivne i pasivne korupcije; ustraje u tome da se politika ne bi trebala miješati u sudstvo i da se uredu Bianco dopusti da slobodno provodi svoje istrage o korupciji; inzistira na strogom poštovanju načela diobe vlasti i naglašava da neovisnost i nepristranost pravosuđa moraju biti zajamčeni u svim okolnostima; zahtijeva da nadležna tijela Madagaskara udvostruče svoje napore u borbi protiv korupcije i nekažnjavanja u zemlji i da osiguraju da se svi slučajevi korupcije privedu pravdi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog porasta aktivnosti stranih propovjednika koji učenike prisiljavaju na prelazak na ekstremističko tumačenje islama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da Europska unija i njezine države članice moraju ulagati u pružanje podrške i zaštite braniteljima ljudskih prava kao ključnih aktera u održivom razvoju, uključujući s pomoću hitnih bespovratnih sredstava u okviru fonda Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) za hitne slučajeve namijenjenog ugroženim braniteljima ljudskih prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na transnacionalna trgovačka društva da poštuju ljudska prava i načelo dužne pažnje kako je utvrđeno u Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU da obrati pozornost na to da se zajamči da pripreme za predstojeće predsjedničke izbore budu uključive, transparentne i opće prihvaćene, među ostalim s pomoću dvogodišnjeg paketa potpore za izborne postupke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Vijeću, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, vladi Madagaskara, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Južnoafričkoj razvojnoj zajednici i Komisiji Afričke unije. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 111.

(2)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 72.

(3)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 129.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/62

---

P8_TA(2017)0447

Sporazum o partnerstvu o odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda (Rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

(2018/C 356/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15470/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15470/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (1) (09787/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (1) (09787/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 207., člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 207., člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0027/2017),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju o odnosima i suradnji između Europske unije i Novog Zelanda (2), donesenu 2007. u Lisabonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju o odnosima i suradnji između Europske unije i Novog Zelanda (2), donesenu 2007. u Lisabonu,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju o Novom Zelandu od 25. veljače 2016. o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju o Novom Zelandu od 25. veljače 2016. o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (3),

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o uspostavi okvira za sudjelovanje Novog Zelanda u operacijama Europske unije za upravljanje krizama potpisan 2012. godine (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o uspostavi okvira za sudjelovanje Novog Zelanda u operacijama Europske unije za upravljanje krizama potpisan 2012. godine (4),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Novog Zelanda (5), koji je stupio na snagu 2009. godine |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Novog Zelanda (5), koji je stupio na snagu 2009. godine

| — | uzimajući u obzir 22. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Novog Zelanda održanu 23. ožujka 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Novog Zelanda održanu 23. ožujka 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke (6),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0333/2017),

| A. | budući da Novi Zeland gaji blisko i povijesno partnerstvo s Europskom unijom i njezinim državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da Novi Zeland gaji blisko i povijesno partnerstvo s Europskom unijom i njezinim državama članicama;

| B. | budući da Europska unija s Novim Zelandom dijeli zajedničke vrijednosti i načela, uključujući poštovanje demokratskih načela, ljudska prava, temeljne slobode, vladavinu prava, što obuhvaća međunarodno pravo te mir i sigurnost; |
| --- | --- |

B.

budući da Europska unija s Novim Zelandom dijeli zajedničke vrijednosti i načela, uključujući poštovanje demokratskih načela, ljudska prava, temeljne slobode, vladavinu prava, što obuhvaća međunarodno pravo te mir i sigurnost;

| C. | budući da je Europska unija i dalje treći po veličini trgovinski partner Novog Zelanda te budući da obje strane dijele širok raspon ekonomskih i trgovinskih interesa; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europska unija i dalje treći po veličini trgovinski partner Novog Zelanda te budući da obje strane dijele širok raspon ekonomskih i trgovinskih interesa;

| D. | budući da je prvi rezidentni veleposlanik EU-a u Novom Zelandu stupio na dužnost u rujnu 2016., čime je obilježeno potpuno formiranje autonomnog izaslanstva Europske unije na Novom Zelandu; |
| --- | --- |

D.

budući da je prvi rezidentni veleposlanik EU-a u Novom Zelandu stupio na dužnost u rujnu 2016., čime je obilježeno potpuno formiranje autonomnog izaslanstva Europske unije na Novom Zelandu;

| E. | budući da Novi Zeland gaji dobre odnose s nizom najbližih partnera EU-a, posebno s Australijom i Sjedinjenim Američkim Državama; u tom pogledu ističe Deklaraciju iz Wellingtona iz 2010. o uspostavljanju okvira strateškoga partnerstva između Novog Zelanda i Sjedinjenih Američkih Država te Sporazum o bliskijim gospodarskim odnosima potpisan s Australijom 1983. godine; |
| --- | --- |

E.

budući da Novi Zeland gaji dobre odnose s nizom najbližih partnera EU-a, posebno s Australijom i Sjedinjenim Američkim Državama; u tom pogledu ističe Deklaraciju iz Wellingtona iz 2010. o uspostavljanju okvira strateškoga partnerstva između Novog Zelanda i Sjedinjenih Američkih Država te Sporazum o bliskijim gospodarskim odnosima potpisan s Australijom 1983. godine;

| F. | budući da je Novi Zeland kao član Odbora za razvojnu pomoć OECD-a važan razvojni partner i ključni pružatelj pomoći u smislu službene razvojne pomoći u odnosu na postotak BND-a te pridonosi održivom razvoju i smanjenju siromaštva u zemljama u razvoju u cilju stvaranja pravednijeg, sigurnijeg i naprednijeg planeta; |
| --- | --- |

F.

budući da je Novi Zeland kao član Odbora za razvojnu pomoć OECD-a važan razvojni partner i ključni pružatelj pomoći u smislu službene razvojne pomoći u odnosu na postotak BND-a te pridonosi održivom razvoju i smanjenju siromaštva u zemljama u razvoju u cilju stvaranja pravednijeg, sigurnijeg i naprednijeg planeta;

| G. | budući da je Novi Zeland član obavještajnog saveza „Pet očiju” sa Sjedinjenim Američkim Državama, Ujedinjenom Kraljevinom, Kanadom i Australijom; budući da su druge države članice EU-a (Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Belgija, Švedska, Danska i Španjolska) dio manje obvezujućega programa poznatog kao „Četrnaest očiju”; |
| --- | --- |

G.

budući da je Novi Zeland član obavještajnog saveza „Pet očiju” sa Sjedinjenim Američkim Državama, Ujedinjenom Kraljevinom, Kanadom i Australijom; budući da su druge države članice EU-a (Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Belgija, Švedska, Danska i Španjolska) dio manje obvezujućega programa poznatog kao „Četrnaest očiju”;

| H. | budući da se Novi Zeland posebno fokusira na razvijanje odnosa u azijsko-pacifičkoj regiji, osobito s Kinom, zemljama jugoistočne Azije i Japanom, te doprinosi regionalnoj stabilnosti u jugoistočnoj Aziji i jugozapadnom Pacifiku; |
| --- | --- |

H.

budući da se Novi Zeland posebno fokusira na razvijanje odnosa u azijsko-pacifičkoj regiji, osobito s Kinom, zemljama jugoistočne Azije i Japanom, te doprinosi regionalnoj stabilnosti u jugoistočnoj Aziji i jugozapadnom Pacifiku;

| I. | budući da integrirana azijsko-pacifička regija, u kojoj Novi Zeland igra važnu ulogu, pridonosi globalnom sustavu koji se temelji na vrijednosti i pravilima, a time i sigurnosti Unije; |
| --- | --- |

I.

budući da integrirana azijsko-pacifička regija, u kojoj Novi Zeland igra važnu ulogu, pridonosi globalnom sustavu koji se temelji na vrijednosti i pravilima, a time i sigurnosti Unije;

| J. | budući da je Novi Zeland član osnivač Foruma pacifičkih otoka i da je uspostavio strateško partnerstvo s ASEAN-om; |
| --- | --- |

J.

budući da je Novi Zeland član osnivač Foruma pacifičkih otoka i da je uspostavio strateško partnerstvo s ASEAN-om;

| K. | budući da je Novi Zeland sklopio bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini s Australijom, Singapurom, Tajlandom, Kinom, Hong Kongom, Tajvanom, Malezijom i Južnom Korejom, kao i multilateralne trgovinske sporazume u okviru Sporazuma o transpacifičkom strateškom gospodarskom partnerstvu sa Singapurom, Čileom i Brunejem, Sporazum o slobodnoj trgovini između ASEAN-a, Australije i Novog Zelanda te Sporazum o slobodnoj trgovini između Novog Zelanda i Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva; budući da Kina i Novi Zeland žele unaprijediti svoje trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

K.

budući da je Novi Zeland sklopio bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini s Australijom, Singapurom, Tajlandom, Kinom, Hong Kongom, Tajvanom, Malezijom i Južnom Korejom, kao i multilateralne trgovinske sporazume u okviru Sporazuma o transpacifičkom strateškom gospodarskom partnerstvu sa Singapurom, Čileom i Brunejem, Sporazum o slobodnoj trgovini između ASEAN-a, Australije i Novog Zelanda te Sporazum o slobodnoj trgovini između Novog Zelanda i Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva; budući da Kina i Novi Zeland žele unaprijediti svoje trgovinske sporazume;

| L. | budući da je Novi Zeland također stranka u dogovoru o Transpacifičkom partnerstvu, koji je ratificirao, i budući da aktivno sudjeluje u pregovorima o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

L.

budući da je Novi Zeland također stranka u dogovoru o Transpacifičkom partnerstvu, koji je ratificirao, i budući da aktivno sudjeluje u pregovorima o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu;

| M. | budući da je Novi Zeland bio nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda tijekom dvogodišnjeg razdoblja od 2015. do 2016., tijekom kojeg je u dvjema prilikama predsjedao Vijećem sigurnosti pokazujući snažno vodstvo i viziju; |
| --- | --- |

M.

budući da je Novi Zeland bio nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda tijekom dvogodišnjeg razdoblja od 2015. do 2016., tijekom kojeg je u dvjema prilikama predsjedao Vijećem sigurnosti pokazujući snažno vodstvo i viziju;

| N. | budući da je Novi Zeland dugogodišnji član Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Svjetske banke i Azijske razvojne banke te je član novoosnovane Azijske banke za ulaganja u infrastrukturu (AIIB) sa sjedištem u Šangaju; |
| --- | --- |

N.

budući da je Novi Zeland dugogodišnji član Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Svjetske banke i Azijske razvojne banke te je član novoosnovane Azijske banke za ulaganja u infrastrukturu (AIIB) sa sjedištem u Šangaju;

| O. | budući da je Novi Zeland doprinio mirovnim misijama UN-a, među ostalim i onima u Bosni, Kosovu, Sijeri Leoneu i Afganistanu; budući da je u Afganistanu vodio tim za obnovu u pokrajini Bamyan i misije obuke kako bi pomogao afganistanskoj nacionalnoj vojsci te je osim toga do 2012. sudjelovao u misiji EUPOL-a kako bi pomogao u ponovnoj uspostavi zakona i reda; |
| --- | --- |

O.

budući da je Novi Zeland doprinio mirovnim misijama UN-a, među ostalim i onima u Bosni, Kosovu, Sijeri Leoneu i Afganistanu; budući da je u Afganistanu vodio tim za obnovu u pokrajini Bamyan i misije obuke kako bi pomogao afganistanskoj nacionalnoj vojsci te je osim toga do 2012. sudjelovao u misiji EUPOL-a kako bi pomogao u ponovnoj uspostavi zakona i reda;

| P. | budući da Novi Zeland od 2015. provodi neborbenu misiju obuke u Iraku u cilju osposobljavanja pripadnika iračkih sigurnosnih snaga kao dio borbe protiv takozvane Islamske države/Daiša; |
| --- | --- |

P.

budući da Novi Zeland od 2015. provodi neborbenu misiju obuke u Iraku u cilju osposobljavanja pripadnika iračkih sigurnosnih snaga kao dio borbe protiv takozvane Islamske države/Daiša;

| Q. | budući da je Novi Zeland bio prva zemlja na svijetu koja je 1893. prihvatila opće pravo glasa; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Novi Zeland bio prva zemlja na svijetu koja je 1893. prihvatila opće pravo glasa;

| R. | budući da je Novi Zeland zagovornik „zelene” proizvodnje, osobito hrane, i da promiče sveobuhvatne svjetske klimatske sporazume u sklopu Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, provedbu sporazuma s konferencije COP21 iz Pariza i učinkovito ublažavanje posljedica u svim razvijenim zemljama i zemljama u razvoju s visokim razinama emisija, među ostalim kao prva država koja je uspostavila nacionalni sustav za trgovanje emisijama; |
| --- | --- |

R.

budući da je Novi Zeland zagovornik „zelene” proizvodnje, osobito hrane, i da promiče sveobuhvatne svjetske klimatske sporazume u sklopu Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, provedbu sporazuma s konferencije COP21 iz Pariza i učinkovito ublažavanje posljedica u svim razvijenim zemljama i zemljama u razvoju s visokim razinama emisija, među ostalim kao prva država koja je uspostavila nacionalni sustav za trgovanje emisijama;

| S. | budući da Novi Zeland i Europska unija surađuju na promicanju održivog razvoja i otpornosti na klimatske promjene u azijsko-pacifičkoj regiji te njihovu ublažavanju, osobito poticanjem sustavne upotrebe obnovljive energije; |
| --- | --- |

S.

budući da Novi Zeland i Europska unija surađuju na promicanju održivog razvoja i otpornosti na klimatske promjene u azijsko-pacifičkoj regiji te njihovu ublažavanju, osobito poticanjem sustavne upotrebe obnovljive energije;

| T. | budući da Novi Zeland i Europska unija surađuju na promicanju održivog razvoja i otpornosti na klimatske promjene u azijsko-pacifičkoj regiji te njihovu ublažavanju, s osobitim naglaskom na ulogu obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

T.

budući da Novi Zeland i Europska unija surađuju na promicanju održivog razvoja i otpornosti na klimatske promjene u azijsko-pacifičkoj regiji te njihovu ublažavanju, s osobitim naglaskom na ulogu obnovljivih izvora energije;

| U. | budući da Novi Zeland pridonosi Međunarodnom fondu za Irsku, organizaciji kojoj je cilj promicanje gospodarskog i socijalnog napretka, kao i poticanje i olakšavanje dijaloga i pomirbe u zajednici; |
| --- | --- |

U.

budući da Novi Zeland pridonosi Međunarodnom fondu za Irsku, organizaciji kojoj je cilj promicanje gospodarskog i socijalnog napretka, kao i poticanje i olakšavanje dijaloga i pomirbe u zajednici;

| 1. | pozdravlja sklapanje Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji kojim će se pružiti politički okvir okrenut budućnosti unutar kojeg će se odnosi i suradnja između EU-a i Novog Zelanda o održivom razvoju i širokom rasponu pitanja tijekom niza godina dodatno razvijati kako bi bili u skladu s novim ambicijama i težnjama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podupire pokretanje pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda koji se moraju voditi u duhu recipročnosti i uzajamne koristi, imajući na umu osjetljivost određenih poljoprivrednih i drugih proizvoda; ističe važnost jačanja političkog dijaloga i poboljšanja suradnje na područjima gospodarskog rasta, stvaranja radnih mjesta, trgovine i ulaganja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | cijeni gestu premijera Billa Englisha koji je svojim prvim službenim posjetom Europskoj uniji, Europskom parlamentu, Londonu i Berlinu u siječnju 2017., samo mjesec dana nakon što je imenovan premijerom, istaknuo i ponovno potvrdio posebne odnose Novog Zelanda s Europom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uviđa snažne i povijesne bilateralne odnose između Novog Zelanda i država članica EU-a, uključujući kulturne, gospodarske i međuljudske veze; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe suradnju Europske unije s Novim Zelandom u području mira, sigurnosti, regionalne stabilnosti u azijsko-pacifičkoj regiji, poljoprivrede, održivog razvoja, ribarstva i pomorstva, transporta, humanitarne pomoći, sanitarnih mjera, energije, okoliša i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe suradnju Europske unije s Novim Zelandom na jačanju upravljanja okolišem i oceanima koja je potrebna kako bi se postiglo očuvanje resursa i njihovo održivo korištenje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje plan o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji EU-a i Novog Zelanda u pogledu istraživanja i inovacija; potiče daljnja ulaganja i nove prilike u području znanstvene, akademske i tehnološke suradnje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja članke Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji koji se odnose na antiterorističku suradnju, posebno obveze o razmjeni informacija o terorističkim skupinama i mrežama te o razmjeni stajališta o sprečavanju, suzbijanju i borbi protiv terorizma i popratne propagande, radikalizacije i kiberkriminala, uz istodobno jamčenje zaštite ljudskih prava i poštovanje vladavine prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe sudjelovanje Novog Zelanda u operacijama EU-a za upravljanje krizama u cilju promicanja međunarodnog mira i sigurnosti te njegov doprinos borbi protiv pirata u sklopu operacije Atalanta EUNAVFOR-a oko Afričkoga roga, misiji EUPOL-a u Afganistanu i misiji EUFOR-a (misija Althea) u Bosni i Hercegovini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pohvaljuje dugotrajno sudjelovanje Novog Zelanda u međunarodnoj koaliciji protiv terorizma; podsjeća da Novi Zeland može imati važnu ulogu u borbi protiv međunarodnoga terorizma u azijsko-pacifičkoj regiji; zadovoljan je što ta zemlja već pruža potporu vladama i nevladinim organizacijama u zemljama jugoistočne Azije u nastojanjima protiv nasilnog ekstremizma i radikalizacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa ulogu Novog Zelanda u supokroviteljstvu rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o mirovnom procesu u Siriji i Bliskom istoku na kraju 2016. godine dok je bio član Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja dugogodišnju posvećenost Novog Zelanda radu Međunarodnoga kaznenog suda te pohvaljuje njegove napore i konstruktivni doprinos u cilju razvoja i učinkovitosti Međunarodnog kaznenog suda kao sredstva za jačanje mira i međunarodnog pravosuđa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da je Novi Zeland ratificirao sporazum o klimi s konferencije COP21 i sa zadovoljstvom napominje da više od 80 % njegove električne energije dolazi iz obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje pacifičko energetsko partnerstvo EU-a i Novog Zelanda; poziva obje strane da povećaju suradnju na području održive energije u skladu s inicijativom UN-a „Održiva energija za sve”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uviđa doprinos Novog Zelanda zaštiti, očuvanju i održivoj uporabi morskih resursa te njegov doprinos istraživanju mora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je Novi Zeland važan partner u suradnji u pogledu okoliša u pacifičkoj regiji i na Antarktici te u njegovoj zaštiti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Novog Zelanda. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 321, 29.11.2016., str. 3.

(2)  SL C 32, 6.2.2008., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0064.

(4)  SL L 160, 21.6.2012., str. 2.

(5)  SL L 171, 1.7.2009., str. 28.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0446

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/66

---

P8_TA(2017)0448

Strategija EU-a i Afrike: poticaj za razvoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o strategiji EU-a i Afrike: poticaj za razvoj (2017/2083(INI))

(2018/C 356/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji i članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji i članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, koju je Europsko vijeće predstavilo tijekom svojeg sastanka održanog 28. i 29. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, koju je Europsko vijeće predstavilo tijekom svojeg sastanka održanog 28. i 29. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća i Komisije od 7. lipnja 2017. o Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća i Komisije od 7. lipnja 2017. o Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Načela za odgovorna ulaganja u poljoprivredne i prehrambene sustave koja je razvio Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom u cilju postizanja prvog i drugog cilja održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Načela za odgovorna ulaganja u poljoprivredne i prehrambene sustave koja je razvio Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom u cilju postizanja prvog i drugog cilja održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir afrički sastanak na vrhu održan 16. studenog 2016. posvećen afričkoj ulozi na konferenciji COP 22, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir afrički sastanak na vrhu održan 16. studenog 2016. posvećen afričkoj ulozi na konferenciji COP 22,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. veljače 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. veljače 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016)0087),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) („Sporazum iz Cotonoua”) te njegove izmjene iz 2005. i 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) („Sporazum iz Cotonoua”) te njegove izmjene iz 2005. i 2010.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a koju su donijeli čelnici afričkih i europskih država i vlada na sastanku na vrhu u Lisabonu 9. prosinca 2007., kao i dva akcijska plana usvojena u Accri u listopadu 2007. (za razdoblje od 2008. do 2010.) i u Tripoliju u studenom 2010. (za razdoblje od 2011. do 2013.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a koju su donijeli čelnici afričkih i europskih država i vlada na sastanku na vrhu u Lisabonu 9. prosinca 2007., kao i dva akcijska plana usvojena u Accri u listopadu 2007. (za razdoblje od 2008. do 2010.) i u Tripoliju u studenom 2010. (za razdoblje od 2011. do 2013.),

| — | uzimajući u obzir zaključke s 4. sastanka na vrhu između EU-a i Afrike održanog u Bruxellesu 2. i 3. travnja 2014., smjernice kojima je utvrđen format sastanaka (format iz Kaira) te područja suradnje između dvaju kontinenata za razdoblje od 2014. do 2017. te izjavu EU-a i Afrike o migraciji i mobilnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s 4. sastanka na vrhu između EU-a i Afrike održanog u Bruxellesu 2. i 3. travnja 2014., smjernice kojima je utvrđen format sastanaka (format iz Kaira) te područja suradnje između dvaju kontinenata za razdoblje od 2014. do 2017. te izjavu EU-a i Afrike o migraciji i mobilnosti,

| — | uzimajući u obzir Program 2063. koji je Afrička unija usvojila u svibnju 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program 2063. koji je Afrička unija usvojila u svibnju 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o prijedlozima preporuka o institucionalnoj reformi Afričke unije pod naslovom „Imperativ osnaživanja naše Unije”, koje je pripremila Njegova Ekscelencija Paul Kagamé, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o prijedlozima preporuka o institucionalnoj reformi Afričke unije pod naslovom „Imperativ osnaživanja naše Unije”, koje je pripremila Njegova Ekscelencija Paul Kagamé,

| — | uzimajući u obzir 3. interkontinentalni forum civilnog društva održan u Tunisu od 11. do 13. srpnja 2017., na kojemu su odaslani pozivi za jačanje sudjelovanja organizacija civilnog društva te stavljanje čovjeka u središte strategije Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 3. interkontinentalni forum civilnog društva održan u Tunisu od 11. do 13. srpnja 2017., na kojemu su odaslani pozivi za jačanje sudjelovanja organizacija civilnog društva te stavljanje čovjeka u središte strategije Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (2),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 5. srpnja 2016. za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 5. srpnja 2016. za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama” (JOIN(2016)0052), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama” (JOIN(2016)0052),

| — | uzimajući u obzir različite komunikacije Komisije o odnosima između EU-a i Afrike, posebno onu od 27. lipnja 2007. naslovljenu „Od Kaira do Lisabona – strateško partnerstvo EU-a i Afrike” (COM(2007)0357), onu od 17. listopada 2008. naslovljenu „Godina poslije Lisabona: partnerstvo Afrike i EU-a na djelu” (COM(2008)0617) i onu od 10. studenog 2010. o konsolidaciji odnosa između EU-a i Afrike: 1,5 milijardi stanovnika, 80 zemalja, dva kontinenta, jedna budućnost (COM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir različite komunikacije Komisije o odnosima između EU-a i Afrike, posebno onu od 27. lipnja 2007. naslovljenu „Od Kaira do Lisabona – strateško partnerstvo EU-a i Afrike” (COM(2007)0357), onu od 17. listopada 2008. naslovljenu „Godina poslije Lisabona: partnerstvo Afrike i EU-a na djelu” (COM(2008)0617) i onu od 10. studenog 2010. o konsolidaciji odnosa između EU-a i Afrike: 1,5 milijardi stanovnika, 80 zemalja, dva kontinenta, jedna budućnost (COM(2010)0634),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku upućenu Europskom parlamentu i Vijeću od 4. svibnja 2017. naslovljenu „Za novi poticaj partnerstva Afrike i EU-a” (JOIN(2017)0017) i zaključke Vijeća o toj temi od 19. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku upućenu Europskom parlamentu i Vijeću od 4. svibnja 2017. naslovljenu „Za novi poticaj partnerstva Afrike i EU-a” (JOIN(2017)0017) i zaključke Vijeća o toj temi od 19. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o odnosima između Unije, Afrike i zemalja AKP-a, osobito onu od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o odnosima između Unije, Afrike i zemalja AKP-a, osobito onu od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Uzajamnom fondu EU-a za Afriku: implikacije za razvojnu i humanitarnu pomoć (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Uzajamnom fondu EU-a za Afriku: implikacije za razvojnu i humanitarnu pomoć (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (6),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0334/2017),

| A. | budući da su veze koje Europska unija održava s afričkim zemljama povijesne te da je njihova budućnost usko povezana; budući da je EU vodeći partner Afrike u području gospodarstva i trgovine, kao i razvoja, humanitarne pomoći i sigurnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da su veze koje Europska unija održava s afričkim zemljama povijesne te da je njihova budućnost usko povezana; budući da je EU vodeći partner Afrike u području gospodarstva i trgovine, kao i razvoja, humanitarne pomoći i sigurnosti;

| B. | budući da je potrebna nova vizija partnerstva između Afrike i EU-a kojom se odražava razvoj političkog, gospodarskog, ekološkog i socijalnog okruženja obaju kontinenata; budući da je potrebno prilagoditi se novim akterima na međunarodnoj sceni, uključujući Kinu, te stremiti prema pojačanom, moderniziranom partnerstvu s izraženijom političkom dimenzijom, pri čemu naglasak treba staviti na zaštitu naših ključnih zajedničkih interesa; |
| --- | --- |

B.

budući da je potrebna nova vizija partnerstva između Afrike i EU-a kojom se odražava razvoj političkog, gospodarskog, ekološkog i socijalnog okruženja obaju kontinenata; budući da je potrebno prilagoditi se novim akterima na međunarodnoj sceni, uključujući Kinu, te stremiti prema pojačanom, moderniziranom partnerstvu s izraženijom političkom dimenzijom, pri čemu naglasak treba staviti na zaštitu naših ključnih zajedničkih interesa;

| C. | budući da se odnosi između EU-a i Afrike trebaju graditi na načelima razumijevanja i međusobnih interesa kao i dijeljenja zajedničkih vrijednosti u okviru uzajamnog partnerstva; |
| --- | --- |

C.

budući da se odnosi između EU-a i Afrike trebaju graditi na načelima razumijevanja i međusobnih interesa kao i dijeljenja zajedničkih vrijednosti u okviru uzajamnog partnerstva;

| D. | budući da se odnosi između EU-a i afričkog kontinenta temelje na različitim pravnim instrumentima i političkim strategijama te da je potrebno povećati njihovu sinergiju i usklađenost kako bi partnerstvo postalo učinkovitije i održivije; |
| --- | --- |

D.

budući da se odnosi između EU-a i afričkog kontinenta temelje na različitim pravnim instrumentima i političkim strategijama te da je potrebno povećati njihovu sinergiju i usklađenost kako bi partnerstvo postalo učinkovitije i održivije;

| E. | budući da je Sporazum iz Cotonoua, sklopljen između 79 država AKP-a, od koji je 48 iz supsaharske Afrike, i EU-a, temelj partnerstva između Unije i Afrike; budući da je EU također uspostavio odnose s afričkim zemljama koje nisu potpisnice Sporazuma iz Cotonoua; budući da je partnerstvo EU-a i AKP-a pokrenuto u doba kada zemlje AKP-a još uvijek nisu bile uspostavile svoje sadašnje regionalne ili kontinentalne okvire za suradnju; budući da je radi nastanka Afričke unije 2003. i donošenja Zajedničke strategije Afrike i EU-a 2007. ključno pojednostavniti razne političke okvire politike između EU-a i Afrike; budući da je cilj o „odnošenju prema Africi kao prema jednom subjektu” jasno naveden u preambuli Zajedničke strategije Afrike i EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je Sporazum iz Cotonoua, sklopljen između 79 država AKP-a, od koji je 48 iz supsaharske Afrike, i EU-a, temelj partnerstva između Unije i Afrike; budući da je EU također uspostavio odnose s afričkim zemljama koje nisu potpisnice Sporazuma iz Cotonoua; budući da je partnerstvo EU-a i AKP-a pokrenuto u doba kada zemlje AKP-a još uvijek nisu bile uspostavile svoje sadašnje regionalne ili kontinentalne okvire za suradnju; budući da je radi nastanka Afričke unije 2003. i donošenja Zajedničke strategije Afrike i EU-a 2007. ključno pojednostavniti razne političke okvire politike između EU-a i Afrike; budući da je cilj o „odnošenju prema Africi kao prema jednom subjektu” jasno naveden u preambuli Zajedničke strategije Afrike i EU-a;

| F. | budući da EU s afričkim zemljama održava institucionalni i politički dijalog u okviru sastanaka na vrhu između EU-a i Afrike, međuvladine organizacije „Unija za Mediteran” te tijela za suradnju AKP-a i EU-a, među ostalim na parlamentarnoj razini preko Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a, Izaslanstva Europskog parlamenta u Parlamentarnoj skupštini „Unije za Mediteran” ili Izaslanstva za odnose s Panafričkim parlamentom; |
| --- | --- |

F.

budući da EU s afričkim zemljama održava institucionalni i politički dijalog u okviru sastanaka na vrhu između EU-a i Afrike, međuvladine organizacije „Unija za Mediteran” te tijela za suradnju AKP-a i EU-a, među ostalim na parlamentarnoj razini preko Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a, Izaslanstva Europskog parlamenta u Parlamentarnoj skupštini „Unije za Mediteran” ili Izaslanstva za odnose s Panafričkim parlamentom;

| G. | budući da proračun 11. Europskog razvojnog fonda iznosi 30,5 milijardi EUR, od čega je 900 milijuna EUR namijenjeno za Instrument mirovne pomoći za Afriku, te da će 1,4 milijarde EUR iz pričuve Europskog razvojnog fonda biti izdvojeno za Uzajamni fond EU-a za Afriku; budući da je više od 5 milijardi EUR iskorišteno za potrebe afričkih zemalja u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo te da je 845 milijuna EUR izdvojeno za panafrički program u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju u cilju provedbe Zajedničke strategije Afrike i Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da proračun 11. Europskog razvojnog fonda iznosi 30,5 milijardi EUR, od čega je 900 milijuna EUR namijenjeno za Instrument mirovne pomoći za Afriku, te da će 1,4 milijarde EUR iz pričuve Europskog razvojnog fonda biti izdvojeno za Uzajamni fond EU-a za Afriku; budući da je više od 5 milijardi EUR iskorišteno za potrebe afričkih zemalja u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo te da je 845 milijuna EUR izdvojeno za panafrički program u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju u cilju provedbe Zajedničke strategije Afrike i Europske unije;

| H. | budući da je skorašnji sastanak na vrhu između AU-a i EU-a 29. i 30. studenog 2017. u Abidjanu na temu „Ulaganje u mlade” prilika za stvaranje, podupiranje i razvijanje gospodarskih uvjeta za istinsku jednakost između partnera željnih braniti ključne zajedničke interese; |
| --- | --- |

H.

budući da je skorašnji sastanak na vrhu između AU-a i EU-a 29. i 30. studenog 2017. u Abidjanu na temu „Ulaganje u mlade” prilika za stvaranje, podupiranje i razvijanje gospodarskih uvjeta za istinsku jednakost između partnera željnih braniti ključne zajedničke interese;

| I. | budući da će nova zajednička strategija Afrike i EU-a morati biti uvrštena u sporazum koji će naslijediti Sporazum iz Cotonoua; |
| --- | --- |

I.

budući da će nova zajednička strategija Afrike i EU-a morati biti uvrštena u sporazum koji će naslijediti Sporazum iz Cotonoua;

| J. | budući da je EU povijesni partner i glavni jamac za sigurnost afričkog kontinenta, što je od ključne važnosti; budući da sigurnost i održivi rast europskog kontinenta usko i izravno ovise o stabilnosti i razvoju afričkog kontinenta, i obratno; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU povijesni partner i glavni jamac za sigurnost afričkog kontinenta, što je od ključne važnosti; budući da sigurnost i održivi rast europskog kontinenta usko i izravno ovise o stabilnosti i razvoju afričkog kontinenta, i obratno;

| K. | budući da je stalna potpora uspješnoj uspostavi strukture za mir i sigurnost u Africi te predanost EU-a, AU-a i drugih međunarodnih aktera prisutnih u Africi važna za razvoj i stabilnost afričkog kontinenta; |
| --- | --- |

K.

budući da je stalna potpora uspješnoj uspostavi strukture za mir i sigurnost u Africi te predanost EU-a, AU-a i drugih međunarodnih aktera prisutnih u Africi važna za razvoj i stabilnost afričkog kontinenta;

| L. | budući da migracije imaju istaknutu ulogu u globalnoj strategiji EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku te da predstavljaju prioritetnu temu u vanjskim odnosima EU-a, uključujući i njegovim odnosima s Afrikom; budući da Afrika i Europa dijele zajednički interes i odgovornost kada je riječ o migracijama i mobilnosti, uključujući borbu protiv trgovine i krijumčarenja ljudima te budući da upravljanje migracijama zahtijeva globalna rješenja koja se temelje na solidarnosti, dijeljenju odgovornosti, poštovanju prava migranata i međunarodnog prava te djelotvorno korištenje instrumentima za razvojnu suradnju; |
| --- | --- |

L.

budući da migracije imaju istaknutu ulogu u globalnoj strategiji EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku te da predstavljaju prioritetnu temu u vanjskim odnosima EU-a, uključujući i njegovim odnosima s Afrikom; budući da Afrika i Europa dijele zajednički interes i odgovornost kada je riječ o migracijama i mobilnosti, uključujući borbu protiv trgovine i krijumčarenja ljudima te budući da upravljanje migracijama zahtijeva globalna rješenja koja se temelje na solidarnosti, dijeljenju odgovornosti, poštovanju prava migranata i međunarodnog prava te djelotvorno korištenje instrumentima za razvojnu suradnju;

| M. | budući da u Africi više od 218 milijuna ljudi živi u ekstremnom siromaštvu; budući da je udio stanovništva koje živi u ekstremnom siromaštvu u supsaharskoj Africi pao s 56 % 1990. na 43 % 2012.; budući da se od 47 najmanje razvijenih zemalja njih 33 nalazi na afričkom kontinentu, što partnerstvo između EU-a i Afrike čini ključnim instrumentom u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, što se osobito odnosi na iskorjenjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

M.

budući da u Africi više od 218 milijuna ljudi živi u ekstremnom siromaštvu; budući da je udio stanovništva koje živi u ekstremnom siromaštvu u supsaharskoj Africi pao s 56 % 1990. na 43 % 2012.; budući da se od 47 najmanje razvijenih zemalja njih 33 nalazi na afričkom kontinentu, što partnerstvo između EU-a i Afrike čini ključnim instrumentom u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, što se osobito odnosi na iskorjenjivanje siromaštva;

| N. | budući da se procjenjuje da u Africi potrebe za ulaganjima u infrastrukturu iznose 75 milijardi eura godišnje, da bi tržište robom široke potrošnje 2020. trebalo doseći vrijednost od bilijun dolara, da su izravna strana ulaganja u stalnom rastu i da bi 2020. trebala iznositi 144 milijarde dolara te da Afrika trenutačno ima milijardu stanovnika; |
| --- | --- |

N.

budući da se procjenjuje da u Africi potrebe za ulaganjima u infrastrukturu iznose 75 milijardi eura godišnje, da bi tržište robom široke potrošnje 2020. trebalo doseći vrijednost od bilijun dolara, da su izravna strana ulaganja u stalnom rastu i da bi 2020. trebala iznositi 144 milijarde dolara te da Afrika trenutačno ima milijardu stanovnika;

| O. | budući da u afričkom izvozu i dalje prevladavaju sirovine i neprerađeni proizvodi i da je odobravanje trgovinskih povlastica apsorbiralo velik dio tog izvoza; budući da slobodan pristup tržištu za većinu afričkih proizvoda povećava kapacitete afričkih zemalja i poboljšava njihovu konkurentnost i sudjelovanje u globalnim tržištima uz pomoć, među ostalim, politika usmjerenih na trajnu održivu industrijalizaciju i ruralnu produktivnost kao ključnih putova za razvoj; |
| --- | --- |

O.

budući da u afričkom izvozu i dalje prevladavaju sirovine i neprerađeni proizvodi i da je odobravanje trgovinskih povlastica apsorbiralo velik dio tog izvoza; budući da slobodan pristup tržištu za većinu afričkih proizvoda povećava kapacitete afričkih zemalja i poboljšava njihovu konkurentnost i sudjelovanje u globalnim tržištima uz pomoć, među ostalim, politika usmjerenih na trajnu održivu industrijalizaciju i ruralnu produktivnost kao ključnih putova za razvoj;

| P. | budući da treba uzeti u obzir demografsku dinamiku, s obzirom na to da bi do 2050., prema određenim projekcijama, Afrika mogla imati 2,5 milijardi stanovnika, većinom mladih, dok se očekuje da će europsko stanovništvo znatno ostarjeti; budući da je potrebno stvoriti milijune radnih mjesta te pružiti pomoć i podršku osnaživanju žena i mladih, osobito u pogledu obrazovanja, pristupa zdravstvenoj skrbi i osposobljavanja na afričkom kontinentu; |
| --- | --- |

P.

budući da treba uzeti u obzir demografsku dinamiku, s obzirom na to da bi do 2050., prema određenim projekcijama, Afrika mogla imati 2,5 milijardi stanovnika, većinom mladih, dok se očekuje da će europsko stanovništvo znatno ostarjeti; budući da je potrebno stvoriti milijune radnih mjesta te pružiti pomoć i podršku osnaživanju žena i mladih, osobito u pogledu obrazovanja, pristupa zdravstvenoj skrbi i osposobljavanja na afričkom kontinentu;

Jačanje političkog dijaloga između EU-a i Afrike: preduvjet za obnovljeno strateško partnerstvo

| 1. | prima na znanje novu komunikaciju naslovljenu „Novi poticaj partnerstvu između Afrike i EU-a” čiji je cilj osigurati novi zamah partnerstvu između Afrike i EU-a kako bi ga se ojačalo i produbilo usmjeravajući ga na blagostanje i stabilnost dvaju kontinenata u skladu s obvezama preuzetima u okviru ciljeva održivog razvoja, novog europskog konsenzusa o razvoju, koji služi kao skup smjernica za europsku razvojnu politiku, globalne strategije za vanjsku i sigurnosnu politiku Unije i Programa 2063.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da je Afrika ključni strateški partner EU-a i smatra da je ključno osnažiti odnose između EU-a i AU-a revidiranim i proširenim dijalogom kojim se obuhvaćaju načela transparentnosti i dobrog upravljanja radi ostvarenja situacije u kojoj su svi dionici na dobitku te ravnopravne i održive suradnje kako bi se odgovorilo na zajedničke izazove i stekla zajednička korist, osiguravajući pritom načelo vlasništva i uzimajući u obzir konkretne okolnosti i stupanj razvoja svake od partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva da buduće partnerstvo bude usredotočeno na prioritetna područja koja su utvrdili AU i EU, kao što su:






  — | gospodarski razvoj (preko trgovine, sporazuma o gospodarskom partnerstvu, poboljšane regionalne integracije, gospodarske diversifikacije, održive industrijalizacije i otvaranja kvalitetnih radnih mjesta), |
| --- | --- | --- |

3.

—

gospodarski razvoj (preko trgovine, sporazuma o gospodarskom partnerstvu, poboljšane regionalne integracije, gospodarske diversifikacije, održive industrijalizacije i otvaranja kvalitetnih radnih mjesta),

| — | dobro upravljanje, uključujući ljudska prava, |
| --- | --- |

—

dobro upravljanje, uključujući ljudska prava,

| — | ljudski razvoj putem javnih usluga kojima se obuhvaćaju temeljne potrebe, kao što su obrazovanje, zdravlje, pristup vodi i sanitarnom sustavu, ravnopravnost spolova, znanost, tehnologija i inovacije, |
| --- | --- |

—

ljudski razvoj putem javnih usluga kojima se obuhvaćaju temeljne potrebe, kao što su obrazovanje, zdravlje, pristup vodi i sanitarnom sustavu, ravnopravnost spolova, znanost, tehnologija i inovacije,

| — | sigurnost i borba protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

sigurnost i borba protiv terorizma,

| — | migracije i mobilnost, |
| --- | --- |

—

migracije i mobilnost,

| — | okoliš, uključujući klimatske promjene; |
| --- | --- |

—

okoliš, uključujući klimatske promjene;

| 4. | podsjeća da je proračunska pomoć najbolji način da vlade same preuzimaju odgovornost i odlučuju o svojim potrebama i prioritetima; podsjeća da opća ili sektorska proračunska pomoć omogućava pružanje potpore razvojnim politikama i jamčenje maksimalnog kapaciteta apsorpcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da će središnja tema 5. sastanka na vrhu između AU-a i EU-a u studenome 2017. u Côte d’Ivoireu biti mladi, imajući u vidu njihovu važnost za budućnost obaju kontinenata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na važnost i učinkovitost suradnje između AKP-a i EU-a i postignutih rezultata u području razvoja; ustraje u održavanju tog pravno obvezujućeg okvira nakon 2020.; ustraje u potrebi jačanje te suradnje, razvijajući pritom njezinu regionalnu dimenziju, među ostalim preko pojačane suradnje s AU-om, regionalnim gospodarskim zajednicama i drugim regionalnim organizacijama; poziva da se političkom dijalogu u okviru pregovora o sporazumu koji će uslijediti nakon Sporazuma iz Cotonoua pristupi na način koji bi bio više strateški, pragmatičan, sveobuhvatan i strukturiran; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na osnaživanje parlamentarne dimenzije AKP-a i EU-a; naglašava da je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a povlašteno mjesto razmjene i da ima ključnu ulogu u osnaživanju demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da preispitivanje europske politike susjedstva pruža mogućnosti za bolje usklađivanje politike susjedstva i politike prema drugim afričkim državama, uz uvođenje proširenih okvira za suradnju u rješavanju regionalnih problema, primjerice u području sigurnosti, energije, pa čak i migracija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je u okviru partnerstva Afrike i EU-a potrebno zauzeti usklađen pristup među samim državama članicama EU-a kao i između EU-a i država članica, kako je predviđeno u članku 210. UFEU-a; podsjeća, isto tako, da je u europskim i afričkim politikama i inicijativama potrebno poštovati načelo EU-a o usklađenosti politika razvoja radi ispunjenja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva da se načelo usklađenosti politika u interesu razvoja u potpunosti uključi u trgovinske odnose EU-a s Afrikom, što podrazumijeva uključivanje provedivih odredbi o trgovini i održivom razvoju u sve trgovinske sporazume EU-a s afričkim zemljama, u skladu s obvezom koju je Komisija preuzela u strategiji „Trgovina za sve”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja koliko je važno da države članice ispunjavaju obvezu izdvajanja 0,7 % svog BNP-a za službenu razvojnu pomoć kako bi se osnažila suradnja s Afrikom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dijeli spremnost na produbljenje koalicije između EU-a i Afrike u pogledu globalnog upravljanja; ustraje, u tom pogledu, na potrebi osnaživanja dijaloga s Afričkom unijom i važnosti jamčenja njezine financijske autonomije, u skladu s odlukom iz Kigalija o financiranju, smanjenjem njezine ovisnosti o vanjskom financiranju; prima na znanje prijedloge iznesene u izvješću koje je izradio Paula Kagamé, čiji je cilj jačanje AU-a radi davanja poticaja procesu političke integracije Afrike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe ulogu civilnog društva, uključujući nevladine organizacije, vjerske organizacije, organizacije mladih i organizacije za prava žena, privatni sektor, sindikate, parlamentarne skupštine, tijela lokalne vlasti i dijasporu, s njihovim posebnim obilježjima, u konsolidiranju političkog dijaloga između EU-a i Afrike kako bi se osiguralo partnerstvo u čijem je središtu čovjek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje u potrebi većeg sudjelovanja civilnog društva u partnerstvu između Afrike i EU-a promicanjem povećanja njegova kapaciteta, posebice prijenosom vještina i znanja te jamčenjem njegova sudjelovanja u osmišljavanju i provedbi relevantnih reformi i politika; smatra da je sudjelovanje organizacija civilnog društva ključno za javnu odgovornost; podržava različite platforme uvedene kako bi civilno društvo postalo ključni akter partnerstva, osobito Zajednički godišnji forum, čiji je cilj provesti plan za EU i Afriku; međutim, izražava žaljenje zbog toga što Zajednički godišnji forum nikad nije sazvan te poziva EU i Afričku uniju da hitno osiguraju potrebna financijska i politička sredstva kako bi se zajamčilo sadržajno sudjelovanje svih dionika u partnerstvu, uključujući u okviru ovog petog sastanka na vrhu između AU-a i EU-a; |
| --- | --- |

14.

Izgradnja otpornijih država i društava za sve ljude te osobito mlade ljude radi ispunjenja ciljeva održivog razvoja

| 15. | smatra potrebnim raditi na svih pet dimenzija otpornosti, glavnoj osovini nove strategije EU-a i Afrike; |
| --- | --- |

15.

Politička otpornost

| 16. | ustraje u potrebi jačanja dobrog upravljanja, demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava, ali i ulaganja napora u borbi protiv korupcije na dvama kontinentima jer su ti elementi ključni za održiv razvoj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | stoga poziva na iskren i uključiv dijalog, na temelju uzajamnog poštovanja, kojim se vrijednosti i načela čini glavnom osovinom suradnje, osobito u pogledu širenja uvjetovanja razvojne pomoći na njihovo strogo poštovanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je za izgradnju pravednijeg, stabilnijeg i sigurnijeg društva iznimno važno odlučnije se suočiti s izazovima u području upravljanja na obama kontinentima; naglašava da je potrebno nastaviti poštovati i promicati ljudska prava i upravljanje na temelju postojećih međunarodnih pravnih instrumenata, zakona, načela i mehanizama, uključujući ona afričkih regionalnih upravljačkih tijela, kao što su Afrička povelja o ljudskim pravima i pravima naroda te njezini protokoli, Afrička povelja o demokraciji, izborima i upravljanju, Afrička komisija za ljudska prava i prava naroda i Afrički sud za ljudska prava i prava naroda, kako bi se pojačala odgovornost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na važnost uloge Međunarodnog kaznenog suda u borbi protiv nekažnjavanja te vrijednosti mira, sigurnosti, ravnopravnosti, pravednosti, pravosuđa i naknade štete koje podupire; poziva Europsku uniju i afričke države da nastave podupirati Rimski statut i Međunarodni kazneni sud; apelira na sve potpisnice Rimskog statuta da ga ratificiraju što je prije moguće; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podržava organizaciju zajedničke konferencije na visokoj razini između Afričke unije i EU-a o izbornom procesu, demokraciji i upravljanju u Africi i Europi te poziva na to da Europski parlament, Panafrički parlament, Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a i Parlamentarna skupština Unije za Mediteran (PA-UfM) na njoj sudjeluju u potpunosti; poziva na jačanje poveznica između različitih skupština kako bi se potaknula sinergija i dosljednost poduzetih mjera; |
| --- | --- |

20.

Sigurnosna otpornost

| 21. | ponavlja da su sigurnost i razvoj međusobno usko povezani; ističe da je potrebno bolje integrirati sigurnosna pitanja i razvojne ciljeve u svrhu rješavanja specifičnih problema nestabilnih država i poticanja razvoja otpornijih država i društava; napominje da bi to trebalo učiniti s pomoću posebnih instrumenata i dodatnog financiranja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na snažniju suradnju između EU-a i Afrike u području sigurnosti i pravde u pogledu međunarodnog pravnog okvira u cilju zauzimanja holističkog pristupa rješavanju problema i uspješnije borbe protiv organiziranog kriminala, trgovine i krijumčarenja ljudima, posebice u vezi s djecom, te terorizma; smatra da mjere koje EU poduzima trebaju biti u sinergiji sa strategijama koje su donijele afričke zemlje, posebno one povezane s mirom i sigurnosti iznesene u Programu 2063.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu za suradnjom između EU-a, AU-a, regionalnih organizacija i drugih relevantnih političkih aktera u Africi u području sigurnosti radi pojačanja kapaciteta zemalja u razvoju, reformi njihovih sigurnosnih sektora, poticanja aktivnosti u području razoružanja, demobilizacije i reintegracije bivših boraca; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da je terorizam globalna prijetnja koja utječe na regionalni mir i stabilnost, održivi razvoj i unutarnju sigurnost protiv koje se koordiniranim naporom moraju boriti nacionalne vlade, regionalne i međunarodne organizacije te europske agencije; poziva na povećanu suradnju u okviru strategije EU-a i Afrike usmjerenu na sprečavanje nekažnjavanja, promicanje vladavine prava i proširenje kapaciteta policije i pravosuđa kako bi se olakšali razmjena informacija i najboljih praksi te sprečavanje i suzbijanje financiranja terorizma te njegov progon; napominje da bi se strategijom protiv terorizma trebale obuhvatiti mjere za sprečavanje radikalizacije u Africi i Europi, posebno među mladima, koja vodi do nasilnog ekstremizma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno ističe važnost različitih misija i operacija EU-a u Africi; pozdravlja osnivanje zajedničke fronte skupine pet zemalja Sahela; poziva na jačanje europskog djelovanja za mir i sigurnost u suradnji s afričkim i međunarodnim partnerima te na pružanje podrške potpunoj operacionalizaciji Afričke strukture za mir i sigurnost (APSA); poziva na početni doprinos EU-a Mirovnom fondu AU-a za aktivnosti u području „posredovanja i diplomacije”; |
| --- | --- |

25.

Otpornost okoliša

| 26. | podsjeća da je Afrika osobito osjetljiva na učinke klimatskih promjena; smatra da je od ključne važnosti da EU razvije strateški pristup izgradnji otpornosti na klimatske promjene i da podrži afričke zemlje, posebno najmanje razvijene zemlje, u njihovim naporima u cilju smanjenja emisije stakleničkih plinova i prilagodbe; ističe važnost klimatskih promjena u povećanju rizika od sukoba, suše, gladi i migracije, što je vidljivo u nedavnim izbijanjima gladi u Južnom Sudanu, Nigeriji i Somaliji; u tom kontekstu podsjeća da je ključno promicati i poštovati obveze preuzete u Parizu 2015. o izdvajanju 100 milijardi dolara do 2020. za zemlje u razvoju; poziva na korištenje novih oblika partnerstva između Afrike i EU-a u cilju smanjenja prepreka koje se odnose na financiranje i prijenos tehnologija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da Afrika posjeduje bogatstvo raznolikih prirodnih okoliša; poziva da se zaštita bioraznolikosti stavi u središte političkog programa AU-a i EU-a; poziva da se izradi strategija EU-a i Afrike u vezi s prioritetima Akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom te da se zaštiti prirodna baština i posebno prirodni parkovi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče na veća ulaganja u područja obnovljivih izvora energije i kružnog gospodarstva kako bi se dodatno potaknule aktivnosti kojima se pridonosi očuvanju okoliša i stvaranju mogućnosti zapošljavanja; podsjeća da je jamčenje pristupa cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji ključno za ispunjenje osnovnih ljudskih potreba te je nužno za praktički sve vrste gospodarskih aktivnosti i predstavlja ključni pokretač razvoja; poziva na nastavak pružanja potpore EU-a inicijativi za obnovljivu energiju u Africi i pozdravlja prijedlog Komisije za pokretanjem novog partnerstva EU-a i Afrike za istraživanje i inovacije o klimatskim promjenama i održivoj energiji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva da se partnerstvo Afrike i EU-a dugoročno usredotoči na poljoprivredu i sigurnost opskrbe hranom te da promiče sinergije između sigurnosti opskrbe hranom i klimatskih mjera; u tom kontekstu potiče EU da poveća pomoć održivoj poljoprivredi, agrošumarstvu i agroekološkim praksama poštujući tradicionalnu uporabu zemlje te osiguravajući pristup zemlji, vodi i sjemenju koje nije zaštićeno patentom; osim toga, poziva EU da pruži potporu malim proizvođačima/poljoprivrednicima i stočarima da ostvare sigurnost opskrbe hranom kroz izgradnju i ulaganje u infrastrukturu koja je u skladu s načelima za odgovorno ulaganje u poljoprivredu i prehrambene sustave Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom te da podupire osnivanje zadruga; također ističe kapacitete i iskustvo u vezi s održivom poljoprivredom koje su organizacije civilnog društva stekle na razini zajednica; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja inicijative EU-a u kojima se traži bolje upravljanje i transparentnija trgovina prirodnim resursima; smatra da bi održivo upravljanje i trgovina prirodnim resursima kao što su minerali, drvne sirovine te divlja flora i fauna omogućili zemljama bogatima resursima i njihovom stanovništvu da od njih ostvare dodatnu korist; podsjeća da je u okviru europskog zakonodavstva o mineralima iz područja pogođenih sukobima potrebno donijeti popratne mjere kojima se slijedi integrirani pristup kojim se potiče primjena međunarodnih standarda u području dužne pažnje, po uzoru na standarde iz Smjernica OECD-a; poziva na izradu zajedničke povelje EU-a i Afrike o održivom upravljanju prirodnim resursima; |
| --- | --- |

30.

Gospodarska otpornost

| 31. | smatra da su stabilno regulatorno i institucionalno okruženje te zdravo gospodarstvo ključni elementi za povećanje konkurentnosti, ulaganja, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje životnih uvjeta i održiv rast; u tom kontekstu ističe potrebu poboljšanja internetskog pristupa pravnim informacijama u pogledu poslovnih zakona; podsjeća da gospodarski razvoj bez nepristrane države ne jamči sustavan razvoj ili socijalni napredak te ustraje u potrebi da se osigura preraspodjela bogatstva, pružanje usluga za građane i da se poveća jednakost mogućnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na daljnju suradnju među europskim i afričkim privatnim sektorima te na usmjeravanje ulaganja, osobito putem javno-privatnih partnerstava, na temelju strogog etičkog kodeksa i načela društvene odgovornosti, u ključne sektore kao što su:






  — | održiva energija, među ostalim pristup električnoj energiji za sve, |
| --- | --- | --- |

32.

—

održiva energija, među ostalim pristup električnoj energiji za sve,

| — | temeljna infrastruktura, posebno u sektoru prometa, uključujući pomorski promet, |
| --- | --- |

—

temeljna infrastruktura, posebno u sektoru prometa, uključujući pomorski promet,

| — | održivo korištenje prirodnim resursima, |
| --- | --- |

—

održivo korištenje prirodnim resursima,

| — | održiva poljoprivreda, |
| --- | --- |

—

održiva poljoprivreda,

| — | plavo gospodarstvo, među ostalim pomorska industrija, |
| --- | --- |

—

plavo gospodarstvo, među ostalim pomorska industrija,

| — | istraživanje, znanost, tehnologija i inovacije, u vezi s temama od zajedničkog interesa i onima koje osobito utječu na jedan od kontinenata, kao što su bolesti povezane sa siromaštvom i zanemarene bolesti, |
| --- | --- |

—

istraživanje, znanost, tehnologija i inovacije, u vezi s temama od zajedničkog interesa i onima koje osobito utječu na jedan od kontinenata, kao što su bolesti povezane sa siromaštvom i zanemarene bolesti,

| — | digitalizacija kao važan element jamčenja razvoja afričkog gospodarstva, ali i međusobnog povezivanja različitih naroda; |
| --- | --- |

—

digitalizacija kao važan element jamčenja razvoja afričkog gospodarstva, ali i međusobnog povezivanja različitih naroda;

| 33. | ističe da je regionalna integracija pokretač gospodarskog razvoja i potreba u globaliziranom svijetu; poziva na pružanje podrške suradnji jug/jug koja odražava stvarnost postupne transformacije afričkog kontinenta; podržava osnivanje kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi i cilj povećanja trgovine unutar Afrike za 50 % do 2050.; isto tako, podsjeća na mogućnosti razvoja koje se nude u okviru sporazuma o gospodarskom partnerstvu i trgovinskih sporazuma koji povezuju EU i afričke zemlje, kojima se omogućuje promicanje održivog razvoja, ljudskih prava te poštene i etičke trgovine; ističe da je potrebno osigurati pravila podrijetla kojima se potiče razvoj, učinkovite zaštitne klauzule, asimetričan raspored liberalizacije, zaštitu industrija u povoju te pojednostavnjenje i transparentnost carinskih postupaka; podsjeća da je cilj sporazuma o gospodarskom partnerstvu pomoći državama AKP-a u proširenju njihovih tržišta, pospješivanju razmjene robe i poticanju ulaganja te da to uključuje sporo, postupno i asimetrično otvaranje trgovine robom između EU-a i država AKP-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na transparentnost u trgovinskim sporazumima te, preko formalnih savjetovanja, puno sudjelovanje svih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo i parlamente uključenih država, u budućim pregovorima i u provedbi sporazuma koji su trenutačno u fazi pregovora; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU i države članice da bolje koordiniraju svoje programe pomoći trgovini i da potaknu sinergije sa svojim politikama ulaganja za Afriku; nadalje, poziva da povećaju svoje financijske obveze u okviru strategije Pomoć za trgovinu te tehničku pomoć i inicijative za izgradnju kapaciteta, što je ključno za afričke zemlje, osobito one najmanje razvijene; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da privatni sektor, od mikro do malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) preko zadruga do multinacionalnih kompanija, ima odlučujuću ulogu u otvaranju radnih mjesta i procesu razvoja te da doprinosi njegovu financiranju; ističe posebnu ulogu malih i srednjih poduzeća te poziva na pružanje potpore za osobnu inicijativu; u tom pogledu pozdravlja uspostavu Europskog fonda za održivi razvoj čiji bi cilj trebao biti pružanje podrške privatnom sektoru u afričkim zemljama, osobito lokalnim poduzećima i malim i srednjim poduzećima u nestabilnim zemljama, čime će se promicati ulaganja i otvaranje održivih radnih mjesta, posebice za žene i mlade; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća na obveze koje privatni sektor mora ispuniti u okviru smjernica Ujedinjenih naroda i OECD-a te ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama AU-a da konstruktivno sudjeluju u međuvladinoj radnoj skupini UN-a o transnacionalnim korporacijama i drugim poduzećima u pogledu ljudskih prava, da rade na uspostavi međunarodnog obvezujućeg ugovora, koji se temelji na Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, o tome kako korporacije poštuju ljudska prava i obveze u odnosu na socijalne i ekološke standarde; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe potrebu stvaranja dostojnih radnih mjesta i njihova povezivanja s ulaganjem, a oboje bi trebalo ostvariti u okviru partnerstva Afrike i EU-a; u tom smislu poziva na usklađenost sa standardima Međunarodne organizacije rada; naglašava važnost međudjelovanja socijalnih, gospodarskih i institucionalnih aktera te poziva na jačanje uloge socijalnih partnera jačanjem učinkovitosti socijalnog dijaloga na svim relevantnim razinama, što olakšava kolektivno pregovaranje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava žaljenje zbog toga što preko nezakonitih financijskih tokova Afrika godišnje izgubi oko 50 milijardi dolara, što je iznos veći od godišnje službene razvojne pomoći i ugrožava napore u području mobilizacije domaćih prihoda; stoga poziva obje strane da:






  — | uvedu učinkovite instrumente za borbu protiv utaje poreza, porezne prijevare i korupcije, uključujući javnu transparentnost o stvarnom vlasništvu pravnih subjekata, zaklada i sličnih aranžmana, |
| --- | --- | --- |

39.

—

uvedu učinkovite instrumente za borbu protiv utaje poreza, porezne prijevare i korupcije, uključujući javnu transparentnost o stvarnom vlasništvu pravnih subjekata, zaklada i sličnih aranžmana,

| — | promiču načela odgovornog ulaganja koja podupiru Ujedinjeni narodi, |
| --- | --- |

—

promiču načela odgovornog ulaganja koja podupiru Ujedinjeni narodi,

| — | podupiru inicijative za povećanje učinkovitosti i transparentnosti sustava upravljanja javnim financijama; |
| --- | --- |

—

podupiru inicijative za povećanje učinkovitosti i transparentnosti sustava upravljanja javnim financijama;

| 40. | nadalje, poziva na učinkovito provođenje Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te načela Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju za odgovorno državno kreditiranje i zaduživanje; pozdravlja rad Ujedinjenih naroda u cilju uspostave međunarodnog mehanizma za pregovaranje o javnom dugu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na bolju financijsku uključenost Afrike, uključujući uključenost žena, razvojem elektroničkog bankarstva radi borbe protiv raslojavanja afričkog društva; podsjeća da novčane doznake iz inozemstva zemljama u razvoju donose veći priljev novca od ukupne službene razvojne pomoći i mogu znatno pridonijeti ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030.; stoga poziva EU da nastavi podupirati napore AU-a u poboljšanju mehanizama novčanih doznaka iz inozemstva; |
| --- | --- |

41.

Socijalna otpornost

| 42. | prepoznaje važnost demografske dinamike u Africi, što podrazumijeva dugoročnu stratešku viziju za razvijanje održivih, uključivih i participativnih društava; jednako tako naglašava potrebu osiguravanja mjera protiv diskriminacije ugroženih skupina, uključujući osobe s invaliditetom i pripadnike autohtonih naroda; uviđa da rastući broj stanovnika u Africi predstavlja istovremeno i izazov za lokalno gospodarstvo i priliku za taj kontinent; stoga poziva EU da pokaže predanost za promicanje odgovarajućih javnih politika i ulaganja u obrazovanje i zdravstvo, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava kako bi se osiguralo da mladi ljudi mogu sami donositi utemeljene odluke o svom seksualnom i reproduktivnom zdravlju, ravnopravnosti spolova i pravima djece, bez čega se ne može postići socijalna, gospodarska i ekološka otpornost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je stopa urbanizacije u Africi u stalnom porastu te da predstavlja socijalne, gospodarske i ekološke izazove; poziva na rješenja za smanjenje tog urbanog pritiska i ublažavanje problema nekontrolirane urbanizacije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU i AU da unaprijede afričke nacionalne obrazovne sustave, uključujući kapacitete svojih administrativnih struktura, ulaganjem najmanje 20 % svojih nacionalnih proračuna u obrazovanje te povećanjem potpore EU-a globalnom partnerstvu za obrazovanje (GPE) i fondu „Obrazovanje ne može čekati” („Education Cannot Wait”); |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava potrebu za univerzalnim, uključivim, ravnopravnim i dugoročnim pristupom kvalitetnom obrazovanju na svim razinama, od ranog djetinjstva nadalje i za sve, s posebnim naglaskom na djevojčice, među ostalim u hitnim i kriznim situacijama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je potrebno ulagati u ljudski kapital i postići da mladi budu povezani s globalnim kretanjima te da sada i u budućnosti raspolažu vještinama potrebnima na tržištu rada jačanjem obrazovnog sustava te formalnog i neformalnog sustava strukovnog osposobljavanja, samozapošljavanja i poduzetništva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra važnim podržati afričke zemlje u uspostavljanju funkcionalnih javnih zdravstvenih sustava i pristupa cjenovno pristupačnim kvalitetnim zdravstvenim uslugama za sve, istodobno posebice rušeći prepreke s kojima se suočavaju žene i druge ranjive skupine, uključujući djecu, osobe s invaliditetom i pripadnike zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na uvođenje univerzalnog minimalnog osiguranja uspostavom horizontalnih nacionalnih zdravstvenih sustava; naglašava da je, ako se trenutačni trendovi nastave, potrebno educirati milijun kvalificiranih zdravstvenih djelatnika više od prethodno planiranog broja kako bi se ispunili minimalni standardi Svjetske zdravstvene organizacije do 2030.; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da zarazne bolesti predstavljaju veliku prijetnju socijalnoj otpornosti; poziva Komisiju da uloži više napora u znanstvenu i medicinsku suradnju među dvama kontinentima, kao što je Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP2), te da ulaže u znanost, tehnologiju i inovacije kako bi se u okviru razvojne suradnje riješio i dalje prisutan golemi problem koji predstavljaju bolesti povezane sa siromaštvom i zanemarene bolesti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na potrebu većeg ulaganja u pristup zdravstvenoj skrbi trudnica te spolnom i reproduktivnom zdravlju radi smanjenja stope smrtnosti majki i djece te borbe protiv tradicionalnih praksi, kao što su genitalno sakaćenje žena te prisilni i/ili dječji brakovi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava važnost rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena u suradnji EU-a i Afrike; naglašava pozitivnu ulogu i sudjelovanje žena u političkim i gospodarskim sferama te sprječavanju sukoba i izgradnji održivog mira; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da kultura potiče razvoj i da je njegova važna sastavnica te da može olakšati socijalnu uključenost, slobodu izražavanja, izgradnju identiteta, civilno osnaživanje i sprečavanje sukoba, istodobno jačajući gospodarski rast; stoga poziva EU i Afričku uniju da promiču međukulturni politički dijalog i kulturnu raznolikost te da podupiru strategije kojima se štiti kultura i baština; ističe da je demokracija univerzalna vrijednost koja može biti dio svake kulture; jednako tako prepoznaje ulogu sporta kao izvora i pokretača socijalne uključenosti i ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

52.

Donošenje strategije za mobilnost i migracije koje doprinose razvoju obaju kontinenata

| 53. | podsjeća da migracije i mobilnost između Europe i Afrike i unutar njih imaju gospodarski, socijalni, ekološki i politički utjecaj te da dva kontinenta trebaju tom izazovu pristupiti na koordiniran i sveobuhvatan način i u suradnji sa zemljama podrijetla te tranzitnim i odredišnim zemljama maksimalno povećavajući sinergije te koristeći se relevantnim politikama, instrumentima i alatima EU-a, na temelju solidarnosti, dijeljenja odgovornosti, poštovanja i ljudskog dostojanstva; u tom kontekstu podsjeća da je u pripremnom razdoblju potrebno poboljšati dijalog između Afrike i EU-a o pripremi dvaju globalnih sporazuma u području migracija, odnosno izbjeglica, koji bi pod okriljem Ujedinjenih naroda trebali biti dovršeni do 2018. kako bi se, ako je to moguće, utvrdili zajednički prioriteti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na potrebu jačanja pozitivnog utjecaja migracija i mobilnosti kako bi se te pojave promatrale kao instrumenti uzajamnog razvoja dvaju kontinenata; naglašava da to iziskuje pomno osmišljena, uravnotežena i održiva politička rješenja koja se temelje na dokazima uz dugoročnu strategiju kojom se uzimaju u obzir demografske perspektive i glavni uzroci migracije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prima na znanje da nasilni sukobi, progoni, nejednakost, povrede ljudskih prava, loše upravljanje, korupcija, terorizam, represivni režimi, prirodne katastrofe, klimatske promjene, nezaposlenost i kronično siromaštvo posljednjih godina dovode do raseljavanja stanovništva i porasta migracija u Europu; ipak podsjeća da se više od 85 % ljudi iz Afrike koji napuštaju svoju zemlju zadržava na samom kontinentu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podržava različite inicijative donesene na europskoj razini za borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija: migracijska partnerstva, Uzajamni fond EU-a za Afriku, Europski fond za održivi razvoj; poziva na to da se zajamči i nastavi njihova provedba na fleksibilan, učinkovit, usklađen i transparentan način poboljšavajući moguće sinergije među različitim instrumentima, programima i aktivnostima u okviru unutarnjeg i vanjskog djelovanja; naglašava potrebu za intenzivnijom suradnjom u području upravljanja granicama; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponavlja svoj poziv na promicanje zakonite migracije, u skladu s preporukama Akcijskog plana iz Vallette; nadalje ističe da razvojna pomoć ne bi smjela biti uvjetovana suradnjom u pitanjima povezanima s migracijama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da ponude svoja mjesta za preseljenje znatnom broju izbjeglica; u tom smislu poziva da se uspostavi europski okvir za preseljenje koji države članice mogu lako provesti; osim toga, poziva EU i njegove države članice da surađuju i pružaju pomoć afričkim zemljama suočenima s kretanjima izbjeglica ili dugotrajnim krizama u cilju povećanja kapaciteta njihovih sustava azila i zaštite; |
| --- | --- |

58.

| 59. | potiče države članice da povećaju svoj financijski doprinos uzajamnim fondovima i drugim instrumentima u cilju podupiranja uključivog i održivog rasta te poticanja stvaranja radnih mjesta, doprinoseći time rješavanju temeljnih uzroka migracija; također poziva na snažniju nadzornu ulogu Europskog parlamenta kako bi se osiguralo da migracijska partnerstva i instrumenti financiranja budu u skladu s pravnom osnovom te načelima i obvezama EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU i AU na promicanje razmjena studenata, učitelja, poduzetnika i istraživača između dvaju kontinenata; pozdravlja prijedlog Komisije za pokretanjem Instrumenta za mlade Afrike kojim bi se proširilo područje primjene programa Erasmus+ i instrumenta EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje; poziva na raspravu o priznavanju potvrda i diploma od strane EU-a koje dodjeljuju afričke škole i sveučilišta; napominje da je omogućavanje kružne migracije ključno za održivi razvoj i za sprječavanje odljeva mozgova iz Afrike; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uviđa da dijaspora ima posebno mjesto i u zemljama domaćinima i u zemljama podrijetla, zahvaljujući slanju znatnih iznosa te kao partner u razvoju na nacionalnoj i regionalnoj razini; izražava svoju nadu da bi dijaspora mogla imati ulogu u informiranju prilagođenom stvarnim potrebama ljudi o opasnostima u vezi s nezakonitim migracijama te izazovima povezanima s integracijom u zemljama domaćinima; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji Afričke unije, Vijeću AKP-a, Panafričkom parlamentu i Predsjedništvu Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

(2)  SL L 249, 27.9.2017., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2016)0371.

(4)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2016)0337.

(5)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2016)0246.

(6)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2016)0437.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/77

---

P8_TA(2017)0449

Djelovanje Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine (2017/2126(INI))

(2018/C 356/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 24. i 228. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 24. i 228. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (1),

| — | uzimajući u obzir Europski kodeks dobrog administrativnog postupanja (2), koji je Europski parlament usvojio 6. rujna 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski kodeks dobrog administrativnog postupanja (2), koji je Europski parlament usvojio 6. rujna 2001.,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o suradnji zaključen 15. ožujka 2006. između Europskog parlamenta i Europskog ombudsmana, koji je stupio na snagu 1. travnja 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o suradnji zaključen 15. ožujka 2006. između Europskog parlamenta i Europskog ombudsmana, koji je stupio na snagu 1. travnja 2006.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir članak 220. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 220. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0328/2017),

| A. | budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine službeno predano predsjedniku Europskog parlamenta 17. svibnja 2017. i da je europska ombudsmanica gđa Emily O'Reilly predstavila izvješće Odboru za predstavke 30. svibnja 2017. u Bruxellesu; |
| --- | --- |

A.

budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine službeno predano predsjedniku Europskog parlamenta 17. svibnja 2017. i da je europska ombudsmanica gđa Emily O'Reilly predstavila izvješće Odboru za predstavke 30. svibnja 2017. u Bruxellesu;

| B. | budući da je člancima 24. i 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašten primati pritužbe u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti; |
| --- | --- |

B.

budući da je člancima 24. i 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašten primati pritužbe u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti;

| C. | budući da je člankom 15. UFEU-a propisano da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije, radi promicanja dobrog upravljanja i osiguranja sudjelovanja civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” i da „svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije”; budući da je za zaštitu prava građana i njihovih temeljnih sloboda ključno zajamčiti da se svim građanima pružaju visokokvalitetne usluge i da administracija EU-a odgovara na njihove potrebe i zabrinutosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je člankom 15. UFEU-a propisano da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije, radi promicanja dobrog upravljanja i osiguranja sudjelovanja civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” i da „svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije”; budući da je za zaštitu prava građana i njihovih temeljnih sloboda ključno zajamčiti da se svim građanima pružaju visokokvalitetne usluge i da administracija EU-a odgovara na njihove potrebe i zabrinutosti;

| D. | budući da se člankom 41. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima propisuje da „svatko ima pravo da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku”; |
| --- | --- |

D.

budući da se člankom 41. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima propisuje da „svatko ima pravo da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku”;

| E. | budući da u članku 43. Povelje stoji da: „Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo obratiti se Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti.”; |
| --- | --- |

E.

budući da u članku 43. Povelje stoji da: „Svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo obratiti se Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti.”;

| F. | budući da je glavni prioritet Europskog ombudsmana osigurati da se prava građana u potpunosti poštuju i da pravo na dobru upravu institucija, tijela, ureda ili agencija EU-a odražava najviše standarde; |
| --- | --- |

F.

budući da je glavni prioritet Europskog ombudsmana osigurati da se prava građana u potpunosti poštuju i da pravo na dobru upravu institucija, tijela, ureda ili agencija EU-a odražava najviše standarde;

| G. | budući da je 2016. godine 15 797 građana zatražilo pomoć od službi Europskog ombudsmana, od kojih je njih 12 646 primilo savjet preko interaktivnog vodiča na mrežnoj stranici Europskog ombudsmana, dok je od preostalih zahtjeva njih 1271 proslijeđen drugamo radi informacija, a 1 880 ih je u obliku pritužbi riješio ombudsman; |
| --- | --- |

G.

budući da je 2016. godine 15 797 građana zatražilo pomoć od službi Europskog ombudsmana, od kojih je njih 12 646 primilo savjet preko interaktivnog vodiča na mrežnoj stranici Europskog ombudsmana, dok je od preostalih zahtjeva njih 1271 proslijeđen drugamo radi informacija, a 1 880 ih je u obliku pritužbi riješio ombudsman;

| H. | budući da je tijekom 2016. Europski ombudsman obradio 1 880 pritužbi, od čega ih je 711 bilo u nadležnosti, a 1 169 nije bilo u nadležnosti Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

H.

budući da je tijekom 2016. Europski ombudsman obradio 1 880 pritužbi, od čega ih je 711 bilo u nadležnosti, a 1 169 nije bilo u nadležnosti Europskog ombudsmana;

| I. | budući da je Europski ombudsman 2016. godine otvorio 245 istraga, od čega ih se 235 temeljilo na pritužbama, deset istraga bilo je na vlastitu inicijativu, a zatvorio je 291 istragu (278 na temelju pritužbi i 13 istraga na vlastitu inicijativu); budući da se većina istraga odnosila na Europsku komisiju (58,8 %), nakon koje slijede agencije EU-a (12,3 %), Europski parlament (6,5 %), Europski ured za odabir osoblja (5,7 %), Europska služba za vanjsko djelovanje (4,5 %), Europski ured za borbu protiv prijevara (0,8 %) i druge institucije (11,4 %); |
| --- | --- |

I.

budući da je Europski ombudsman 2016. godine otvorio 245 istraga, od čega ih se 235 temeljilo na pritužbama, deset istraga bilo je na vlastitu inicijativu, a zatvorio je 291 istragu (278 na temelju pritužbi i 13 istraga na vlastitu inicijativu); budući da se većina istraga odnosila na Europsku komisiju (58,8 %), nakon koje slijede agencije EU-a (12,3 %), Europski parlament (6,5 %), Europski ured za odabir osoblja (5,7 %), Europska služba za vanjsko djelovanje (4,5 %), Europski ured za borbu protiv prijevara (0,8 %) i druge institucije (11,4 %);

| J. | budući da Europski ombudsman svake godine primi velik broj pritužbi od pojedinaca i organizacija o upravi EU-a i budući da su tri najvažnija pitanja u istragama koje je Europski ombudsman zatvorio 2016. bila sljedeća: transparentnost i javni pristup informacijama i dokumentima (29,6 %); dobro upravljanje pitanjima osoblja EU-a (28,2 %) i kultura usluge (25,1 %); budući da ostala pitanja obuhvaćaju pravilnu uporabu diskrecijskog prava, među ostalim u postupcima povrede, dobro financijsko upravljanje bespovratnim sredstvima i ugovorima EU-a te poštovanje postupovnih i temeljnih prava; budući da relevantnost tih pitanja ističe ključnu ulogu Europskog ombudsmana u jamčenju potpune transparentnosti i nepristranosti postupaka donošenja odluka i uprave na razini EU-a, u cilju zaštite prava građana i jačanja njihova povjerenja i povjerenja javnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da Europski ombudsman svake godine primi velik broj pritužbi od pojedinaca i organizacija o upravi EU-a i budući da su tri najvažnija pitanja u istragama koje je Europski ombudsman zatvorio 2016. bila sljedeća: transparentnost i javni pristup informacijama i dokumentima (29,6 %); dobro upravljanje pitanjima osoblja EU-a (28,2 %) i kultura usluge (25,1 %); budući da ostala pitanja obuhvaćaju pravilnu uporabu diskrecijskog prava, među ostalim u postupcima povrede, dobro financijsko upravljanje bespovratnim sredstvima i ugovorima EU-a te poštovanje postupovnih i temeljnih prava; budući da relevantnost tih pitanja ističe ključnu ulogu Europskog ombudsmana u jamčenju potpune transparentnosti i nepristranosti postupaka donošenja odluka i uprave na razini EU-a, u cilju zaštite prava građana i jačanja njihova povjerenja i povjerenja javnosti;

| K. | budući da je u svojem strateškom radu 2016. ured Europskog ombudsmana zatvorio pet strateških istraga i otvorio četiri nove, koje su se, među ostalim, odnosile na moguće sukobe interesa posebnih savjetnika i kašnjenja u ispitivanjima kemikalija, te je osim toga otvorio deset novih strateških inicijativa; |
| --- | --- |

K.

budući da je u svojem strateškom radu 2016. ured Europskog ombudsmana zatvorio pet strateških istraga i otvorio četiri nove, koje su se, među ostalim, odnosile na moguće sukobe interesa posebnih savjetnika i kašnjenja u ispitivanjima kemikalija, te je osim toga otvorio deset novih strateških inicijativa;

| L. | budući da je Europski ombudsman pokrenuo opsežnu stratešku istragu o načinu na koji Komisija dodjeljuje i provodi procjene sukoba interesa za svoje posebne savjetnike koji često istodobno rade za klijente iz privatnog sektora i EU; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europski ombudsman pokrenuo opsežnu stratešku istragu o načinu na koji Komisija dodjeljuje i provodi procjene sukoba interesa za svoje posebne savjetnike koji često istodobno rade za klijente iz privatnog sektora i EU;

| M. | budući da je Europski ombudsman istražio kodeks ponašanja za članove upravnog vijeća Europske investicijske banke (EIB) te primijetio da u njemu nije predviđena obveza podnošenja javne izjave o interesima ili davanje uvida u financijske interese; |
| --- | --- |

M.

budući da je Europski ombudsman istražio kodeks ponašanja za članove upravnog vijeća Europske investicijske banke (EIB) te primijetio da u njemu nije predviđena obveza podnošenja javne izjave o interesima ili davanje uvida u financijske interese;

| N. | budući da je financijska kriza dovela do gospodarske i društvene krize, čime je potkopana vjerodostojnost institucija EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da je financijska kriza dovela do gospodarske i društvene krize, čime je potkopana vjerodostojnost institucija EU-a;

| O. | budući da je Europski ombudsman utvrdio da propust Komisije iz razdoblja 2009. – 2014. da se pozabavi slučajem bivšeg povjerenika koji je prekršio kodeks ponašanja za povjerenike te da propisno istraži sukladnost ugovora o radu u privatnom sektoru tog povjerenika s obvezama iz Ugovora EU-a, predstavlja nepravilnost u djelovanju; budući da se zbog nepravilnosti u djelovanju, koje se odnose na poslijemandatne aktivnosti povjerenika, uključujući predsjednika Komisije, povećava nepovjerenje građana u Komisiju; |
| --- | --- |

O.

budući da je Europski ombudsman utvrdio da propust Komisije iz razdoblja 2009. – 2014. da se pozabavi slučajem bivšeg povjerenika koji je prekršio kodeks ponašanja za povjerenike te da propisno istraži sukladnost ugovora o radu u privatnom sektoru tog povjerenika s obvezama iz Ugovora EU-a, predstavlja nepravilnost u djelovanju; budući da se zbog nepravilnosti u djelovanju, koje se odnose na poslijemandatne aktivnosti povjerenika, uključujući predsjednika Komisije, povećava nepovjerenje građana u Komisiju;

| P. | budući da Europski ombudsman također surađuje s drugim međunarodnim organizacijama, kao što je UN, i dio je okvira EU-a predviđenog Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čija je zadaća zaštita, promicanje i praćenje provedbe Konvencije na razini institucija EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da Europski ombudsman također surađuje s drugim međunarodnim organizacijama, kao što je UN, i dio je okvira EU-a predviđenog Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čija je zadaća zaštita, promicanje i praćenje provedbe Konvencije na razini institucija EU-a;

| Q. | budući da je prema istraživanju Flash Eurobarometer o građanstvu Europske unije iz ožujka 2016. devet od deset građana EU-a (87 %) upoznato sa svojim statusom građanina Unije i svojim pravom na podnošenje pritužbe Europskom parlamentu, Komisiji ili Europskom ombudsmanu; |
| --- | --- |

Q.

budući da je prema istraživanju Flash Eurobarometer o građanstvu Europske unije iz ožujka 2016. devet od deset građana EU-a (87 %) upoznato sa svojim statusom građanina Unije i svojim pravom na podnošenje pritužbe Europskom parlamentu, Komisiji ili Europskom ombudsmanu;

| 1. | odobrava godišnje izvješće za 2016. koje je predstavila europska ombudsmanica i pohvaljuje njezino jasno izlaganje koje je jednostavno za čitanje te u kojemu se navode najvažnije činjenice i brojke u pogledu rada Europskog ombudsmana tijekom 2016. godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čestita gđi Emily O'Reilly na njezinu izvrsnom radu na poboljšanju kvalitete i pristupačnosti službi Europskog ombudsmana te na njezinoj suradnji i pozitivnom angažmanu s Parlamentom, osobito Odborom za predstavke, kao i s drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje ulogu strateških istraga i inicijativa te podupire one koje ombudsmanica provodi na vlastitu inicijativu, a koje su posvećene strateški važnim temama od javnog interesa za europske građane; pohvaljuje napore ombudsmanice da bolje iskoristi svoj strateški rad u omogućavanju kolektivnog rješavanja predmeta na temelju pritužbi sa sličnim sadržajem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja odlučnost Europskog ombudsmana da se odmah i učinkovito odgovori na potrebe i zabrinutosti građana EU-a te podupire nove metode rada i pojednostavljeni postupak rješavanja predmeta uveden 2016., čime se omogućuje veća fleksibilnost i učinkovitost te veći utjecaj na veći broj građana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | slaže se s time da trenutačni i dosad nezabilježeni problemi s kojima se EU suočava, kao što su nezaposlenost, gospodarske i socijalne nejednakosti, migracijska kriza i Brexit, prisiljavaju sve institucije, tijela, urede i agencije Unije, uključujući Europskog ombudsmana, da ulažu više truda i pokazuju veću predanost u radu kako bi se zajamčile najviše razine socijalne pravde, odgovornosti i transparentnosti na razini EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za poboljšanjem socijalnog dijaloga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je povjerenje između građana i institucija od ključne važnosti u trenutačnoj gospodarskoj klimi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da je ured Europskog ombudsmana dosad ostvario drugu po redu najvišu stopu sukladnosti sa svojim odlukama i/ili preporukama; preporučuje da Europski ombudsman i dalje bude na oprezu i utvrdi razloge za nesukladnost s njegovim preporukama te obavijesti Europski parlament o svim opetovanim slučajevima nesukladnosti administracije EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje sve manji broj istraga koje je Europski ombudsman proveo tijekom 2016. (245 tijekom 2016., 261 tijekom 2015.) u vezi s institucijama EU-a; potiče institucije, tijela, urede i agencije EU-a da u razumnom roku odgovore i reagiraju na kritičke napomene Europskog ombudsmana te da poboljšaju svoju stopu usklađenosti s preporukama i/ili odlukama Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje da je tijekom 2016. većina predmeta koje je rješavao Europski ombudsman zatvorena u roku od 12 mjeseci i da je prosječno vrijeme potrebno za zatvaranje istrage bilo 10 mjeseci, sa samo 30 % predmeta zatvorenih nakon 12 ili više mjeseci; potiče ombudsmanicu da dodatno poboljša svoje metode rada i da smanji vrijeme potrebno za rješavanje pritužbi, posebno u predmetima koji su nakon 12 mjeseci i dalje otvoreni, ne ugrožavajući pritom učinkovitost svojeg rada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje da istrage povezane s transparentnosti, posebno one koje se odnose na pitanja povezana s transparentnosti u postupcima donošenja odluka, transparentnosti lobista i pristupom dokumentima EU-a, opet čine najveći udio predmeta koje Europski ombudsman rješava, nakon kojih slijede drugi problemi povezani s nizom pitanja, od kršenja temeljnih prava i etičkih pitanja do ugovora i bespovratnih sredstava EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava ključnu ulogu transparentnosti, dobre uprave te institucijskih sustava provjere i ravnoteže u radu institucija EU-a; žali zbog toga što istrage koje se odnose na transparentnost i pristup informacijama i dokumentima neprestano čine više od 20 % svih istraga podnesenih Europskom ombudsmanu i što su već godinama velik problem za građane EU-a; poziva institucije EU-a da proaktivno objavljuju informacije i dokumente kako bi se povećala transparentnost i smanjile nepravilnosti u djelovanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da pristup dokumentima institucija EU-a i njihova maksimalna transparentnost mora biti pravilo; podsjeća na sudsku praksu Suda EU-a kojom je utvrđeno da građani Unije imaju pravo na javni pristup dokumentima institucija, tijela i drugih agencija Unije te da se moguća odstupanja i iznimke od tog prava uvijek trebaju procjenjivati s obzirom na načela transparentnosti i demokracije, kao preduvjet za ostvarenje njihovih demokratskih prava; smatra da je potrebna revizija Uredbe (EZ) br. 1049/2001 kako bi se olakšao rad Europskog ombudsmana u nadgledanju odobravanja pristupa dokumentima Parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da poboljša transparentnost i pristup dokumentima i informacijama o postupcima EU Pilot u vezi sa zaprimljenim predstavkama te o postupcima EU Pilot i postupcima zbog povrede koji su već zatvoreni; ističe važnost zajedničkih redovitih daljnjih mjera Komisije i Parlamenta; potiče nastavak strateške istrage Europskog ombudsmana o transparentnosti Komisije u rješavanju pritužbi u vezi s kršenjem prava u okviru postupaka EU Pilot te poziva Europskog ombudsmana na odlučnost i opreznost u nastavku istraživanja tog pitanja tijekom 2017. godine; smatra da bi neopravdana kašnjenja pri obradi pokrenutih postupaka zbog povrede i postupaka EU Pilot također mogla pripadati području nepravilnosti u djelovanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pohvaljuje odlučnost Europskog ombudsmana da se ostvari najviša razina transparentnosti u postupku donošenja odluka u EU-u; ističe potrebu za praćenjem provedbe preporuka Europskog ombudsmana u pogledu transparentnosti u trijalozima; poziva Vijeće i Komisiju da objave relevantne informacije o odlukama donesenim u trijalozima; nadalje, ponovno ističe potrebu za potpunom i većom transparentnosti u trgovinskim sporazumima i pregovorima te poziva Europskog ombudsmana na neprekidno ulaganje napora u praćenje transparentnosti pri pregovorima o svim trgovinskim sporazumima EU-a s trećim zemljama, istodobno imajući na umu da se time ne bi smio ugroziti pregovarački položaj EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno ističe važnost potpune transparentnosti svih institucija EU-a u pregovorima između EU-a i Ujedinjene Kraljevine o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Unije, bez ugrožavanja pregovaračkog položaja strana; poziva Europskog ombudsmana da prati poštovanje transparentnosti tijekom pregovora o povlačenju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na veću transparentnost u postupku donošenja odluka u području gospodarstva i financija u EU-u, osobito u području bankovnog nadzora koji provodi Europska središnja banka; nadalje, podupire preporuke ombudsmanice za povećanje transparentnosti Europske investicijske banke i Euroskupine te za jačanje njihovih internih pravila o etičkom postupanju, prepoznajući istodobno napore koje je poduzela u tom pogledu i činjenicu da se Uredba (EZ) br. 1049/2001 ne primjenjuje na Euroskupinu jer ona nije institucija ili tijelo u smislu Ugovora; poziva na postupanje u skladu s preporukama Europskog ombudsmana u pogledu revizije mehanizma za podnošenje pritužbi Europske investicijske banke te ističe važnost neovisnog mehanizma za podnošenje pritužbi; poziva Europskog ombudsmana da preuzme aktivniju ulogu u osiguravanju daljnje vjerodostojnosti i učinkovitosti novog mehanizma za podnošenje pritužbi Europske investicijske banke, poštujući načela operativne neovisnosti, transparentnosti, pristupačnosti, pravodobnosti i odgovarajućih resursa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava punu potporu u pogledu krajnjeg cilja Europskog ombudsmana, a to je jačanje struktura i institucija odgovornosti i transparentnosti na razini EU-a te postizanje veće kvalitete demokracije u Europi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje nalaze Europskog ombudsmana o nepravilnoj primjeni kodeksa ponašanja za povjerenike; ističe važnost visokih moralnih i etičkih standarda u administraciji EU-a te prima na znanje odluku Komisije da se razdoblje mirovanja za bivše povjerenike produlji na dvije godine, a za bivše predsjednike Komisije na tri godine, ali smatra da se u svim institucijama EU-a trebaju primjenjivati stroža etička pravila, koja trebaju vrijediti za političare EU-a i za osoblje, u cilju jamčenja poštovanja obveze časnog i diskretnog ponašanja te potpune neovisnosti o privatnom sektoru; poziva Komisiju da zajamči proaktivno objavljivanje i potpunu transparentnost u pogledu radnih mjesta bivših povjerenika Komisije nakon prestanka obnašanja dužnosti; podupire preporuke Europskog ombudsmana za daljnju reviziju kodeksa u skladu s obvezama iz Ugovora, kojom bi se pravila pojasnila i pojednostavnila za provedbu, kako bi se osigurala vjerodostojnost, nepristranost i nepostojanje sukoba interesa u pojedinačnim predmetima; potiče Europskog ombudsmana da nastavi nadgledati i ocjenjivati razinu neovisnosti ad hoc etičkog odbora Komisije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje korake koje je poduzela Komisija kao odgovor na preporuke Europskog ombudsmana o tome kako se provode pravila za osoblje EU-a kojima se uređuje takozvani fenomen „rotirajućih vrata” te s nestrpljenjem iščekuje istragu Europskog ombudsmana o praćenju u kojoj se ocjenjuje funkcioniranje novih pravila u praksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva ombudsmanicu da nastavi raditi na osiguravanju pravodobnog objavljivanja imena svih dužnosnika EU-a uključenih u predmete „rotirajućih vrata” i da zajamči potpunu transparentnost u pogledu svih informacija povezanih s tim; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podupire predanost Europskog ombudsmana poboljšanju transparentnosti lobiranja EU-a te poziva Komisiju da u potpunosti poštuje prijedloge Europskog ombudsmana za poboljšanje registra transparentnosti EU-a tako što će ga učiniti obveznim središnjim čvorištem transparentnosti za sve institucije i agencije EU-a; ističe da u tu svrhu treba jasno djelovati i razviti usklađene i učinkovite rasporede rada; ističe važnost veće transparentnosti, među ostalim u pogledu informacija o financiranju, interesnim skupinama i financijskim interesima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja stratešku istragu Europskog ombudsmana o načinu na koji Komisija procjenjuje sukob interesa za svoje posebne savjetnike; poziva Komisiju na potpunu provedbu preporuka Europskog ombudsmana za postupak imenovanja posebnih savjetnika, pri čemu treba procijeniti svaki potencijalni sukob interesa prije i nakon njihova imenovanja te pružiti javni pristup i informacije u pogledu dokumenata i sastanaka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podupire stratešku istragu Europskog ombudsmana o stručnim skupinama Komisije; poziva Europskog ombudsmana da zajamči da se u novim pravilima Komisije poboljša upravljanje sukobom interesa te uravnotežena i jednaka zastupljenost svih dionika, među ostalim društvenih dionika, kao i popis svih stručnjaka u registru transparentnosti EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje stajalište Komisije u pogledu transparentnosti sastanaka s lobistima duhanske industrije i mjere u pogledu transparentnosti koje je provela Glavna uprava za zdravlje; ponavlja poziv Komisiji da promijeni svoju praksu i učini svoj rad u potpunosti transparentnim objavljivanjem na internetu podataka koji se odnose na sve sastanke s lobistima ili s njihovim pravnim zastupnicima, kao i zapisnika s tih sastanaka, u skladu s obvezama na temelju Okvirne konvencije UN-a o nadzoru nad duhanom (FCTC); |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja praktične preporuke Europskog ombudsmana za interakciju javnih dužnosnika s lobistima; potiče Europskog ombudsmana da osposobljavanjem, seminarima i povezanim potpornim mjerama među članovima osoblja u svim institucijama EU-a poveća razinu osviještenosti o tim preporukama te poziva sve institucije EU-a da provode Kodeks dobrog administrativnog postupanja Europskog ombudsmana i mjere transparentnosti iz Okvirne konvencije UN-a o nadzoru nad duhanom (FCTC); ponovno ističe svoj poziv na učinkovito poboljšanje Kodeksa dobrog administrativnog postupanja donošenjem obvezujuće uredbe o tom pitanju tijekom aktualnog zakonodavnog saziva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pohvaljuje stratešku istragu Europskog ombudsmana o pristupu dokumentima povezanim s pripremnim tijelima Vijeća, uključujući njegove odbore, radne skupine i Odbor stalnih predstavnika (COREPER), u raspravama o nacrtima zakonodavnih akata EU-a; potiče Europskog ombudsmana da uputi poziv Vijeću da poboljša transparentnost svojih sastanaka s dionicima i donesenih odluka, da poštuje zahtjeve za pristup dokumentima te da taj pristup osigurava pravodobno i bez kašnjenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pohvaljuje rad Europskog ombudsmana u rješavanju pitanja od općeg javnog interesa, kao što su temeljna prava, sigurnost i djelotvornost lijekova, zaštita okoliša i zdravlja te zaštita od okolišnih rizika; poziva ombudsmanicu da prati svoje prijedloge upućene Europskoj agenciji za kemikalije o destimulaciji u pogledu testiranja na životinjama kada se novi kozmetički proizvodi registriraju na tržištu te one upućene EPSO-u o primjeni načela više sile i transparentnosti u natječajima EPSO-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje iskustvo Ombudsmana u rješavanje slučajeva nepravilnosti u djelovanju u institucijama EU-a povezanih sa spolnim uznemiravanjem i zlostavljanjem na radnom mjestu, kao što je bio slučaj u vezi s pritužbom 1283/2012/AN; u svjetlu svoje Rezolucije od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja te svoje odluke o osnivanju radne skupine neovisnih stručnjaka sa zaduženjem da razmotri situaciju u pogledu spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u Parlamentu, poziva Ombudsmana da također ispita situaciju u pogledu spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a te da da preporuke i primjere najbolje prakse za sprečavanje novih slučajeva u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podupire ulogu Europskog ombudsmana u oblikovanju proaktivne i transparentne politike u pogledu kliničkih ispitivanja koja provodi Europska agencija za lijekove (EMA), a posebno preporuke Europskog ombudsmana u pogledu odobrenja Humire, jednog od najprodavanijih lijekova u svijetu koji se upotrebljava u liječenju Crohnove bolesti; potiče Europskog ombudsmana da nastavi s praćenjem EMA-e kako bi se osiguralo da zadovoljava najviše standarde transparentnosti i pristupa informacijama o kliničkim ispitivanjima, odnosno standarde koji su u interesu javnosti te koji su važni za liječnike, bolesnike i istraživače; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva ombudsmanicu da dodatno ispita prakse u agencijama EU-a, s posebnim naglaskom na Europskoj agenciji za sigurnost hrane i Europskoj agenciji za kemikalije u pogledu Dokumenata o Monsantu i mogućih posljedica u pogledu povjerljivosti i sukoba interesa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja istrage ombudsmanice koje su uslijedile nakon pritužbi osoba s invaliditetom i potiče njezin rad u svojstvu aktivne sudionice u Okviru EU-a za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom te njezin doprinos provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom; ponovno potvrđuje svoju punu potporu potpunoj provedbi te Konvencije na razini EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Europskog ombudsmana da zajamči da će Komisija uzeti u obzir prijedloge i preporuke Ombudsmana za buduću reviziju instrumenta europske građanske inicijative kako bi se zajamčilo da postupci i uvjeti potrebni za europsku građansku inicijativu budu uistinu jasni, jednostavni, lako primjenjivi i proporcionalni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Europskog ombudsmana da zajamči pomoć Komisije pri stvaranju infrastrukture za pravno savjetovanje o europskoj građanskoj inicijativi te pravnog okvira kojim se štite članovi te inicijative; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da su zviždači ključni čimbenici u otkrivanju slučajeva nepravilnosti u djelovanju i podupire mjere institucija EU-a za učinkovito poticanje zviždanja i zaštitu zviždača od odmazde te poziva Europskog ombudsmana da dodatno ocijeni provedbu novih unutarnjih pravila o zviždačima u institucijama EU-a; potiče na praćenje istraga Europskog ombudsmana iz 2015. o unutarnjim pravilima institucija EU-a o zviždačima; pozdravlja pravila Europskog ombudsmana u tom području i potiče druge institucije EU-a da ih upotrijebe kao smjernicu; ponavlja svoj poziv na donošenje horizontalnog zakonodavstva EU-a o zviždačima kojim bi se utvrdili primjereni kanali i postupci za prijavljivanje svih oblika nepravilnosti u djelovanju, kao i odgovarajuća zaštita i pravna jamstva na svim razinama za dotične pojedince; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaže reviziju Statuta Europskog ombudsmana kako bi se ombudsman ovlastio za istragu o navodnom nepoštovanju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima institucija i tijela EU-a te za donošenje odluka o objavljivanju relevantnih dokumenata; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja inicijativu Europskog ombudsmana za utvrđivanje najboljih praksi u administraciji EU-a te za to da se Nagradom Europskog ombudsmana za dobru upravu na njih skrene veća pozornost javnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče Europskog ombudsmana na nastavak suradnje s nacionalnim pučkim pravobraniteljima preko Europske mreže pučkih pravobranitelja; podupire ideju za održavanje godišnje konferencije Europske mreže pučkih pravobranitelja u Bruxellesu, koja je prvi put održana 2016., i predanost Komisije učinkovitijoj suradnji s tom Mrežom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | otvoren je za ideju održavanja godišnje konferencije Europske mreže pučkih pravobranitelja uzevši u obzir izravne veze između Odbora za predstavke i Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da Europska mreža pučkih pravobranitelja može imati važnu ulogu u zaštiti prava građana EU-a pri pregovorima o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pohvaljuje Europskog ombudsmana zbog održavanja sastanaka s pojedinačnim nacionalnim pučkim pravobraniteljima i organizacijama civilnog društva te poslovnim organizacijama; potiče Europskog ombudsmana da ponovi te sastanke u svim državama članicama i da dalje povećava razinu osviještenosti o tome što ured Europskog ombudsmana može učiniti za europske građane i poslovne subjekte; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama i parlamentima država članica te njihovim ombudsmanima ili sličnim nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  SL L 113, 4.5.1994., str. 15.

(2)  SL C 72 E, 21.3.2002., str. 331.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/84 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/84

---

P8_TA(2017)0450

Pregled aktivnosti u području okoliša (EIR)

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o Pregledu aktivnosti u području okoliša u EU-u (2017/2705(RSP))

(2018/C 356/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2017. naslovljenu „Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u: Zajednički izazovi i kako suradnjom postići bolje rezultate” (COM(2017)0063), te popratnih 28 izvješća po zemljama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2017. naslovljenu „Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u: Zajednički izazovi i kako suradnjom postići bolje rezultate” (COM(2017)0063), te popratnih 28 izvješća po zemljama,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2016. naslovljenu „Ostvarivanje koristi od politika EU-a u području okoliša u okviru Pregleda aktivnosti u području okoliša” (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2016. naslovljenu „Ostvarivanje koristi od politika EU-a u području okoliša u okviru Pregleda aktivnosti u području okoliša” (COM(2016)0316),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (1) („Sedmi program djelovanja za okoliš”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (1) („Sedmi program djelovanja za okoliš”),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” (A/RES/70/1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući koraci za održivu europsku budućnost, Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući koraci za održivu europsku budućnost, Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2017. naslovljenu „Europski semestar 2017.: preporuke po državama članicama” (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2017. naslovljenu „Europski semestar 2017.: preporuke po državama članicama” (COM(2017)0500),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. siječnja 2017. o provedbi akcijskog plana za kružno gospodarstvo (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. siječnja 2017. o provedbi akcijskog plana za kružno gospodarstvo (COM(2017)0033),

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću (O-000065/2017 – B8-0606/2017) i Komisiji (O-000066/2017 – B8-0607/2017) o Pregledu aktivnosti u području okoliša u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću (O-000065/2017 – B8-0606/2017) i Komisiji (O-000066/2017 – B8-0607/2017) o Pregledu aktivnosti u području okoliša u EU-u,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da EU ima snažno zakonodavstvo u području okoliša, ali je njegova slaba i manjkava provedba dugotrajan problem; budući da ti nedostaci u provedbi prijete održivom razvoju, imaju negativne prekogranične učinke na okoliš i ljudsko zdravlje te uzrokuju visoke socioekonomske troškove; budući da nedostaci u provedbi dovode u pitanje vjerodostojnost EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da EU ima snažno zakonodavstvo u području okoliša, ali je njegova slaba i manjkava provedba dugotrajan problem; budući da ti nedostaci u provedbi prijete održivom razvoju, imaju negativne prekogranične učinke na okoliš i ljudsko zdravlje te uzrokuju visoke socioekonomske troškove; budući da nedostaci u provedbi dovode u pitanje vjerodostojnost EU-a;

| B. | budući da 70 % zakonodavstva EU-a o okolišu provode tijela regionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

B.

budući da 70 % zakonodavstva EU-a o okolišu provode tijela regionalne i lokalne vlasti;

| C. | budući da su Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u (Environmental Implementation Review – EIR) i 28 izvješća po zemljama još jednom pokazali da provedba zakonodavstva o okolišu u EU-u nije ujednačena, nego se znatno razlikuje među državama članicama kao i u različitim okolišnim područjima; primjećuje, međutim, da postoje zajednička problematična područja u kojima je provedba na slaboj razini u cijelom EU-u i da se ta područja često odnose na najveće ekološke prijetnje zdravlju; |
| --- | --- |

C.

budući da su Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u (Environmental Implementation Review – EIR) i 28 izvješća po zemljama još jednom pokazali da provedba zakonodavstva o okolišu u EU-u nije ujednačena, nego se znatno razlikuje među državama članicama kao i u različitim okolišnim područjima; primjećuje, međutim, da postoje zajednička problematična područja u kojima je provedba na slaboj razini u cijelom EU-u i da se ta područja često odnose na najveće ekološke prijetnje zdravlju;

| D. | budući da je postupak dvogodišnjeg izvješćivanja vrlo važan za prikaz stvarnog stanja u vezi s provedbom u državama članicama, ali bi važno bilo i redovito praćenje; |
| --- | --- |

D.

budući da je postupak dvogodišnjeg izvješćivanja vrlo važan za prikaz stvarnog stanja u vezi s provedbom u državama članicama, ali bi važno bilo i redovito praćenje;

| E. | budući da su EIR-om obuhvaćeni važni dijelovi zakonodavstva EU-a o okolišu, ali ga je potrebno dodatno proširiti kako bi se omogućila primjena sustavnijih rješenja za izazove održivog okolišnog razvoja; |
| --- | --- |

E.

budući da su EIR-om obuhvaćeni važni dijelovi zakonodavstva EU-a o okolišu, ali ga je potrebno dodatno proširiti kako bi se omogućila primjena sustavnijih rješenja za izazove održivog okolišnog razvoja;

| F. | budući da EIR treba biti međusektorski instrument kojim se mogu ocijeniti učinci na okoliš u drugim područjima, kao što su poljoprivreda, ribarstvo, industrija, promet, šumarstvo i općenito regionalne politike; |
| --- | --- |

F.

budući da EIR treba biti međusektorski instrument kojim se mogu ocijeniti učinci na okoliš u drugim područjima, kao što su poljoprivreda, ribarstvo, industrija, promet, šumarstvo i općenito regionalne politike;

| G. | budući da bi Komisija trebala nastojati postići bolju usporedivost podataka koji se koriste u procjeni rezultata država članica; budući da razlike između podataka koji se prikupljaju u različitim državama članicama predstavljaju važnu prepreku njihovoj usporedivosti, a u konačnici i samoj procjeni; |
| --- | --- |

G.

budući da bi Komisija trebala nastojati postići bolju usporedivost podataka koji se koriste u procjeni rezultata država članica; budući da razlike između podataka koji se prikupljaju u različitim državama članicama predstavljaju važnu prepreku njihovoj usporedivosti, a u konačnici i samoj procjeni;

| H. | budući da je važno uključiti sva nadležna tijela u EIR, na način koji je u skladu s institucionalnom strukturom država članica; budući da je posebno važno naglasiti da u nekim državama članicama regije imaju punu nadležnost u području zakonodavstva o okolišu; |
| --- | --- |

H.

budući da je važno uključiti sva nadležna tijela u EIR, na način koji je u skladu s institucionalnom strukturom država članica; budući da je posebno važno naglasiti da u nekim državama članicama regije imaju punu nadležnost u području zakonodavstva o okolišu;

| I. | budući da je EIR instrument koji je u potpunosti komplementaran drugim instrumentima koji su usmjereni na bolju provedbu kao što su IMPEL (Mreža Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša) i projekt „Make it Work”; |
| --- | --- |

I.

budući da je EIR instrument koji je u potpunosti komplementaran drugim instrumentima koji su usmjereni na bolju provedbu kao što su IMPEL (Mreža Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša) i projekt „Make it Work”;

| J. | budući da EIR treba smatrati instrumentom za političku raspravu, posebno na ministarskoj razini, a ne samo tehničkim alatom; |
| --- | --- |

J.

budući da EIR treba smatrati instrumentom za političku raspravu, posebno na ministarskoj razini, a ne samo tehničkim alatom;

Važnost i kontekst EIR-a

| 1. | pozdravlja inicijativu Komisije da uvede EIR i uviđa njegov golem potencijal ako mu se prida odgovarajuća politička važnost i ako je u potpunosti transparentan; EIR ima potencijal da probleme u provedbi postavi visoko na popisu političkih prioriteta, da služi kao mehanizam ranog upozoravanja za donositelje odluka i da u konačnici poboljša provedbu zakonodavstva i politika EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je Europski parlament više puta pozvao Komisiju da preuzme proaktivniju ulogu u praćenju, usmjeravanju i podupiranju provedbe zakonodavstva i politika o okolišu, npr. kada je riječ o direktivama o prirodi; smatra da bi Komisija trebala odlučno djelovati u slučajevima kršenja, aktivno se koristeći svim zakonodavnim mjerama koje su joj na raspolaganju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podupire međusektorski holistički pristup Komisije s više dionika, što je ključno kako bi se postigle promjene na terenu; pozdravlja činjenicu da se EIR-om utvrđuju temeljni uzroci nedostataka u provedbi i predlažu mjere za rješavanje tih izazova na konstruktivan način; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi EIR trebao biti jedan od instrumenata koji se upotrebljavaju za postizanje veće dosljednosti s ciljevima održivog razvoja i za ocjenu napretka koji su države članice i Unija ostvarile u postizanju ciljeva održivog razvoja koji su relevantni za okoliš; u tom pogledu poziva Komisiju da dodatno utvrdi načine na koje provedba zakonodavstva EU-a o okolišu također doprinosi provedbi odgovarajućih ciljeva održivog razvoja i ostvarenju konkretnih pokazatelja i ciljeva održivog razvoja od strane država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da EIR može služiti i kao preventivno sredstvo te bi se na taj način mogao smanjiti broj postupaka zbog povrede; međutim, naglašava da se EIR-om ne trebaju zamijeniti ni odgoditi nužni postupci zbog povrede koje pokrene Komisija; |
| --- | --- |

5.

Kako poboljšati EIR i postići bolje rezultate

| 6. | pozdravlja činjenicu da se EIR-om obuhvaća većina tematskih ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš; međutim, žali što nisu obuhvaćena važna područja, kao što su klimatske promjene, energetske uštede i mjere za energetsku učinkovitost te kemikalije i industrijske emisije, kao i određeni sistemski i okolišni izazovi povezani s energetskim politikama, prometnim politikama, politikama proizvoda i regionalnim politikama, i poziva Komisiju da osigura da ih se uključi u budućim verzijama; ističe da su postojeći podaci koje je već objavila Europska agencija za okoliš mogli omogućiti barem preliminarnu analizu provedbe zakonodavstva u području klimatskih promjena, mjera energetske učinkovitosti i energetskih ušteda i na razini EU-a i na razini država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nadalje žali zbog toga što nisu razmotrena ključna pitanja kao što su ostaci lijekova i hormona u otpadnim vodama, površinskim vodama i podzemnim vodama i njihov utjecaj na vodu za piće, javno zdravlje, bioraznolikost i (vodni) okoliš te poziva Komisiju da se pobrine za to da se ta pitanja razmotre u budućim verzijama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava činjenicu da se Programom održivog razvoja do 2030., na globalnoj razini, i 7. programom djelovanja za okoliš, na razini EU-a, uspostavlja okvir za progresivne politike o okolišu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi bolja povezanost EIR-a i Europskog semestra bila korisna za usklađenost djelovanja Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da ograničena dostupnost podataka može dovesti do nedostataka u provedbi i poteškoća pri pregledu provedbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost usklađivanja podataka i ciklusa izvješćivanja kako bi se pojednostavili budući postupci pregleda; poziva Komisiju da poveća usporedivost podataka i da u buduće EIR-ove uvrsti poseban dio u kojem se ocjenjuju kvaliteta izvješćivanja i podaci koje dostavljaju države članice u skladu s raznim direktivama; naglašava važnost sigurne elektroničke razmjene podataka kako bi se državama članicama olakšalo izvješćivanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je važno podupirati kvalitativnu ocjenu kvantitativnim ciljevima; u tom kontekstu, smatra da bi se boljom suradnjom s Europskom agencijom za okoliš doprinijelo razvoju odgovarajućih pokazatelja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi u okviru EIR-a trebalo uzeti u obzir i procijeniti sve ozbiljne probleme i moguće proturječne ciljeve politika o okolišu i drugih sektorskih politika, te istaknuti pritom eventualne neusklađenosti, ako se pokaže da postoje, i izraditi prijedloge za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi države članice trebale imati manje diskrecijskih ovlasti u traženju rješenja za bolju provedbu; |
| --- | --- |

14.

Kako poboljšati provedbu zakonodavstva o okolišu

| 15. | naglašava da je nedovoljna integracija pitanja povezanih s okolišem u druga područja politika jedan od temeljnih uzroka nedostataka u provedbi zakonodavstva i politike o okolišu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da se provedba zakonodavstva o okolišu može poboljšati njegovim boljim integriranjem u druga područja politike i potpunom primjenom načela predostrožnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vjeruje da nedostatak administrativnih kapaciteta i nedostatak upravljanja, koji su dva glavna uzroka manjkave provedbe, djelomično proizlazi iz nedostatka odgovarajućeg financiranja, kao i neučinkovite uporabe sredstava koji su na raspolaganju državama članicama te poziva države članice na poboljšanje u tom pogledu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da su u interesu dobrog i čvrstog upravljanja te bolje učinkovitosti potrebni partnerstvo između javnih tijela i transparentnost javnih tijela na svim razinama, jasna podjela odgovornosti, pružanje odgovarajućih sredstava, izgradnja kapaciteta i bolji mehanizmi koordinacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je upotreba tržišnih instrumenata u državama članicama, poput fiskalne politike temeljene na načelu „onečišćivač plaća”, učinkovit i djelotvoran alat za postizanje cilja potpune provedbe politike o okolišu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | snažno podupire naglasak koji je u EIR-u stavljen na razmjenu najboljih praksi i stručnu ocjenu te smatra da bi to pomoglo državama članicama koje se suočavaju s poteškoćama pri provedbi zakonodavstva o okolišu u pronalasku inovativnih rješenja; uvjeren je da bi u tom kontekstu smjernice Komisije bile korisne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi EIR trebao sadržavati jasne i stroge vremenske okvire koje određuje Komisija za provedbu zakonodavstva o okolišu u državama članicama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vjeruje da bi EIR mogao služiti i kao alat za informiranje javnosti, podizanje svijesti, povećanje sudjelovanja civilnog društva i poboljšanje javnog angažmana te educiranje o politici u području okoliša, što će donijeti korist državama članicama i građanima; u tom kontekstu poziva Komisiju da izradi paket mjera kako bi se ocijenio napredak koji su države članice ostvarile u pogledu ekološke učinkovitosti, uključujući usporednu analizu najboljih praksi i izvješća o pregledu stanja koji bi trebali biti redovito ažurirani i objavljivani kako bi bili dostupni javnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju osiguranje pridržavanja propisa, među ostalim putem poboljšanja i jačanja napora u provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da nevladine organizacije i šira javnost također mogu imati važnu ulogu u promicanju bolje provedbe, a time i u jačanju vladavine prava ako je dostupan učinkovit pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o inspekcijama okoliša kako bi se ubrzala provedba zakonodavstva i standarda u području okoliša; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da u kontekstu dobrog upravljanja i osiguravanja pridržavanja propisa podnese novi zakonodavni prijedlog o minimalnim standardima za pristup sudskom preispitivanju i da predloži reviziju Aarhuške uredbe kojom se provodi Konvencija u pogledu mjera Unije kako bi se u obzir uzela nedavna preporuka Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom; |
| --- | --- |

26.

Uloga država članica i institucija EU-a u daljnjim postupcima povezanima s EIR-om

| 27. | poziva Komisiju, nadležna tijela u državama članicama i relevantne dionike da se u potpunosti i bez odgode posvete EIR-u; ističe važnu ulogu regionalnih i lokalnih tijela; poziva države članice da u potpunosti uključe lokalna i regionalna tijela i da ih potaknu na dodatno angažiranje u sklopu Mreže Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša te da promiču sudjelovanje lokalnih i regionalnih stručnjaka kako bi se hitno poboljšala razmjena podataka, znanja i najboljih praksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju prikupljanje podataka i dostupnost informacija, širenje dobrih praksi i uključenost građana te da razmotre mogućnost da u većoj mjeri uključe lokalna tijela u proces definiranja politike o okolišu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva nadležna tijela na relevantnoj razini u državama članicama da se pobrinu za organizaciju otvorenih i uključivih dijaloga o provedbi, uz adekvatno informiranje i angažman javnosti i aktera iz civilnog društva, te poziva Komisiju da sudjeluje u tim dijalozima i da o tome obavješćuje Parlament; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja prijedloge Komisije za politiku o namjenskom okviru za strukturirani dijalog o provedbi, ali smatra da je neophodno osigurati transparentnost tog procesa i uključenost relevantnih nevladinih organizacija i ključnih dionika; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja raspravu među Komisijom, državama članicama i dionicima u Stručnoj skupini za ekologizaciju europskog semestra, ali smatra da bi, povrh bilateralnih dijaloga s državama, sudjelovanje posebne stručne skupine za provedbu propisa o okolišu moglo olakšati strukturirani dijalog o provedbi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apelira na to da pitanje provedbe postane redovna točka na popisu prioriteta i u programima trija predsjedništava, da se o njemu raspravlja na sastanku Vijeća za okoliš barem jednom godišnje, možda u sklopu posebnog Vijeća za provedbu i da se to dopuni još jednim forumom na kojemu bi također sudjelovali Parlament i Odbor regija; poziva na zajedničke sastanke Vijeća na kojima će biti riječi o rješavanju međusektorskih, horizontalnih problema i zajedničkih izazova, kao i o novim problemima s mogućim prekograničnim učincima; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/89

---

P8_TA(2017)0451

Borba protiv nejednakosti kao sredstvo za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (2016/2269(INI))

(2018/C 356/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), posebno njegov članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), posebno njegov članak 9.,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Komisije pod naslovom „Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalnog stanja u EU-u iz rujna 2015.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Komisije pod naslovom „Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalnog stanja u EU-u iz rujna 2015.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2014. naslovljenu „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2014. naslovljenu „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2014)0130),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Komisije iz 2012. naslovljenu „Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Komisije iz 2012. naslovljenu „Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.”,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Paket mjera za socijalna ulaganja od 20. veljače 2013., uključujući preporuku 2013/112/EU naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Paket mjera za socijalna ulaganja od 20. veljače 2013., uključujući preporuku 2013/112/EU naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020) te svoju Rezoluciju od 16. lipnja 2010. o strategiji EU 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020) te svoju Rezoluciju od 16. lipnja 2010. o strategiji EU 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o komunikaciji Komisije „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020. (10)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o komunikaciji Komisije „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020. (10)”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenog 2011. o europskoj platformi protiv siromaštva i društvene isključenosti (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenog 2011. o europskoj platformi protiv siromaštva i društvene isključenosti (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o smanjenju zdravstvenih nejednakosti u EU-u (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o smanjenju zdravstvenih nejednakosti u EU-u (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o promicanju socijalne uključenosti i suzbijanju siromaštva, uključujući siromaštvo djece, u EU-u (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o promicanju socijalne uključenosti i suzbijanju siromaštva, uključujući siromaštvo djece, u EU-u (15),

| — | uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor O-000047/2016 – B8-0369/2016. o borbi protiv nejednakosti u cilju jačanja uključivog i održivog gospodarskog rasta u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor O-000047/2016 – B8-0369/2016. o borbi protiv nejednakosti u cilju jačanja uključivog i održivog gospodarskog rasta u EU-u,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2013. naslovljeno „Europski minimalni dohodak i pokazatelji siromaštva” (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2013. naslovljeno „Europski minimalni dohodak i pokazatelji siromaštva” (16),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. lipnja 2011. o komunikaciji Komisije „Europska platforma za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. lipnja 2011. o komunikaciji Komisije „Europska platforma za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (17),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. rujna 2009. naslovljeno „Rad i siromaštvo: prema potrebnom cjelovitom pristupu” (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. rujna 2009. naslovljeno „Rad i siromaštvo: prema potrebnom cjelovitom pristupu” (18),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. ožujka 2011. o Europskoj platformi za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. ožujka 2011. o Europskoj platformi za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti (19),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Odbora za socijalnu zaštitu od 10. ožujka 2015. naslovljeno „Socijalno stanje u Europskoj uniji (2014.)” (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Odbora za socijalnu zaštitu od 10. ožujka 2015. naslovljeno „Socijalno stanje u Europskoj uniji (2014.)” (20),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu od 15. veljače 2011. naslovljeno „Europska platforma za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: vodeća inicijativa strategije Europa 2020.” (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu od 15. veljače 2011. naslovljeno „Europska platforma za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: vodeća inicijativa strategije Europa 2020.” (21),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda „Treće europsko istraživanje o kvaliteti života – kvaliteta života u Europi: posljedice krize”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda „Treće europsko istraživanje o kvaliteti života – kvaliteta života u Europi: posljedice krize”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda „Treće europsko istraživanje o kvaliteti života – kvaliteta života u Europi: socijalne nejednakosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda „Treće europsko istraživanje o kvaliteti života – kvaliteta života u Europi: socijalne nejednakosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Nejednakosti dohotka i uzorci zapošljavanja u Europi prije i nakon velike recesije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Nejednakosti dohotka i uzorci zapošljavanja u Europi prije i nakon velike recesije”,

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće Eurofounda naslovljeno „Šesto europsko istraživanje o radnim uvjetima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće Eurofounda naslovljeno „Šesto europsko istraživanje o radnim uvjetima”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Socijalna mobilnost u EU-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Socijalna mobilnost u EU-u”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Novi oblici zapošljavanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Novi oblici zapošljavanja”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Eurofounda naslovljeno „Nejednakosti u plaćama s kojima se suočavaju upućeni radnici: izazovi u vezi s „načelom jednakog postupanja”, koje sadržava detaljan pregled stajališta vlada i socijalnih partnera diljem Europe kada je riječ o načelu jednake plaće za jednak rad, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Eurofounda naslovljeno „Nejednakosti u plaćama s kojima se suočavaju upućeni radnici: izazovi u vezi s „načelom jednakog postupanja”, koje sadržava detaljan pregled stajališta vlada i socijalnih partnera diljem Europe kada je riječ o načelu jednake plaće za jednak rad,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Razvoj radnog života u Europi: godišnji pregled EurWORK-a za 2016.”, a posebice poglavlje „Nejednakosti u plaćama – dokazi, rasprava i politike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Razvoj radnog života u Europi: godišnji pregled EurWORK-a za 2016.”, a posebice poglavlje „Nejednakosti u plaćama – dokazi, rasprava i politike”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Promjena zanimanja i nejednakost plaća: Europski monitor poslova 2017.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Promjena zanimanja i nejednakost plaća: Europski monitor poslova 2017.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Žene, muškarci i radni uvjeti u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Žene, muškarci i radni uvjeti u Europi”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Komisije „Europska gospodarska prognoza, proljeće 2016.” (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Komisije „Europska gospodarska prognoza, proljeće 2016.” (22),

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030., a posebice cilj održivog razvoja br. 10 „Smanjenje nejednakosti unutar zemalja i među zemljama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030., a posebice cilj održivog razvoja br. 10 „Smanjenje nejednakosti unutar zemalja i među zemljama”,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a naslovljeno „Socijalno stanje u svijetu 2007.: imperativ zapošljavanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a naslovljeno „Socijalno stanje u svijetu 2007.: imperativ zapošljavanja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a od 21. svibnja 2015. naslovljeno „Svi smo u tome zajedno: Zašto svi imaju koristi od smanjenja nejednakosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a od 21. svibnja 2015. naslovljeno „Svi smo u tome zajedno: Zašto svi imaju koristi od smanjenja nejednakosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a od 19. prosinca 2011. naslovljeno „Podjele među nama: zašto je nejednakost i dalje u porastu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a od 19. prosinca 2011. naslovljeno „Podjele među nama: zašto je nejednakost i dalje u porastu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a iz listopada 2008. naslovljeno „Rast uz nejednakost? Raspodjela prihoda i siromaštvo u zemljama članicama OECD-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a iz listopada 2008. naslovljeno „Rast uz nejednakost? Raspodjela prihoda i siromaštvo u zemljama članicama OECD-a”,

| — | uzimajući u obzir dokument s rasprave osoblja MMF-a od 17. veljače 2014. naslovljen „Preraspodjela, nejednakost i rast” (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument s rasprave osoblja MMF-a od 17. veljače 2014. naslovljen „Preraspodjela, nejednakost i rast” (23),

| — | uzimajući u obzir dokument s rasprave osoblja MMF-a od 8. travnja 2011. naslovljen „Nejednakost i neodrživi rast: dvije strane iste kovanice?” (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument s rasprave osoblja MMF-a od 8. travnja 2011. naslovljen „Nejednakost i neodrživi rast: dvije strane iste kovanice?” (24),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Međunarodne organizacije rada od 3. lipnja 2013. naslovljenu „Izvješće o svijetu rada za 2013.: oporavak ekonomskog i društvenog tkiva” i poglavlje „Pregled za Sjedinjene Američke Države”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Međunarodne organizacije rada od 3. lipnja 2013. naslovljenu „Izvješće o svijetu rada za 2013.: oporavak ekonomskog i društvenog tkiva” i poglavlje „Pregled za Sjedinjene Američke Države”,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je u rujnu 2014. u sklopu projekta „DRIVERS For Health Equity project” obavilo londonsko sveučilište (University College) pod naslovom „Završno znanstveno izvješće: društvene nejednakosti u zdravlju i razvoju tijekom ranog djetinjstva: sustavni pregled na razini Europe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je u rujnu 2014. u sklopu projekta „DRIVERS For Health Equity project” obavilo londonsko sveučilište (University College) pod naslovom „Završno znanstveno izvješće: društvene nejednakosti u zdravlju i razvoju tijekom ranog djetinjstva: sustavni pregled na razini Europe”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0340/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0340/2017),

| A. | budući da su jednakost i pravednost sastavni dio europskih vrijednosti i temelj za europski socijalni model, EU i njegove države članice; budući da ciljevi i država članica i EU-a uključuju poticanje zapošljavanja u cilju ostvarivanja trajne visoke stope zaposlenosti i borbe protiv isključenosti; |
| --- | --- |

A.

budući da su jednakost i pravednost sastavni dio europskih vrijednosti i temelj za europski socijalni model, EU i njegove države članice; budući da ciljevi i država članica i EU-a uključuju poticanje zapošljavanja u cilju ostvarivanja trajne visoke stope zaposlenosti i borbe protiv isključenosti;

| B. | budući da nejednakost može narušiti društveno povjerenje i ugroziti potporu za demokratske institucije; budući da se mjere za borbu protiv nejednakosti moraju unaprijediti u ekonomskom, socijalnom i regionalnom kontekstu kako bi se promicao usklađeni razvoj diljem Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da nejednakost može narušiti društveno povjerenje i ugroziti potporu za demokratske institucije; budući da se mjere za borbu protiv nejednakosti moraju unaprijediti u ekonomskom, socijalnom i regionalnom kontekstu kako bi se promicao usklađeni razvoj diljem Unije;

| C. | budući da se nejednakost odnosi i na razlike u prihodima među pojedincima i na nedostatak mogućnosti koje im se nude, čime se onemogućuje potencijalno unapređenje njihovih sposobnosti i vještina te se ograničava njihov razvoj, a time i njihov mogući doprinos društvu; |
| --- | --- |

C.

budući da se nejednakost odnosi i na razlike u prihodima među pojedincima i na nedostatak mogućnosti koje im se nude, čime se onemogućuje potencijalno unapređenje njihovih sposobnosti i vještina te se ograničava njihov razvoj, a time i njihov mogući doprinos društvu;

| D. | budući da je temeljni uzrok smanjenja potražnje gospodarska i financijska kriza koja hara europodručjem već više od desetljeća; |
| --- | --- |

D.

budući da je temeljni uzrok smanjenja potražnje gospodarska i financijska kriza koja hara europodručjem već više od desetljeća;

| E. | budući da nejednakost i nezaposlenost ograničavaju stvarnu potražnju i osujećuju inovacije te mogu dovesti do veće financijske nestabilnosti; budući da visoka i sve veća nejednakost ne ometa samo napredak u iskorjenjivanju siromaštva, nego i napore za povećanje socijalne uključenosti i socijalne kohezije; |
| --- | --- |

E.

budući da nejednakost i nezaposlenost ograničavaju stvarnu potražnju i osujećuju inovacije te mogu dovesti do veće financijske nestabilnosti; budući da visoka i sve veća nejednakost ne ometa samo napredak u iskorjenjivanju siromaštva, nego i napore za povećanje socijalne uključenosti i socijalne kohezije;

| F. | budući da se borbom protiv nejednakosti može potaknuti otvaranje radnih mjesta i rast te istovremeno smanjiti siromaštvo; budući da je 2015. godine 47,5 % svih nezaposlenih u EU-u bilo suočeno s rizikom od siromaštva (25); |
| --- | --- |

F.

budući da se borbom protiv nejednakosti može potaknuti otvaranje radnih mjesta i rast te istovremeno smanjiti siromaštvo; budući da je 2015. godine 47,5 % svih nezaposlenih u EU-u bilo suočeno s rizikom od siromaštva (25);

| G. | budući da nejednakost ugrožava rast i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta (26), što pokazuju podaci međunarodnih institucija kao što su MMF (27) ili OECD (28), koje također iznose podatak da pretjerano visoke i rastuće nejednakosti imaju izravne socijalne troškove, koče socijalnu mobilnost te isto tako mogu kočiti održivi rast, kako danas tako i u budućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da nejednakost ugrožava rast i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta (26), što pokazuju podaci međunarodnih institucija kao što su MMF (27) ili OECD (28), koje također iznose podatak da pretjerano visoke i rastuće nejednakosti imaju izravne socijalne troškove, koče socijalnu mobilnost te isto tako mogu kočiti održivi rast, kako danas tako i u budućnosti;

| H. | budući da je jedan od pet ciljeva strategije Europa 2020. smanjiti broj siromašnih i socijalno isključenih osoba ili pak onih kojima prijeti takvo stanje za najmanje 20 milijuna, tj. sa 115,9 milijuna 2008. na najviše 95,9 milijuna do 2020.; budući da je 2015. godine 117,6 milijuna ljudi bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti, što je 1,7 milijuna osoba više nego 2008.; budući da je 2012. u EU-u 32,2 milijuna osoba s invaliditetom bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da je 2013. godine 26,5 milijuna djece u 28 država članica EU-a bilo suočeno s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da je udio stanovnika koji su suočeni s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje neprihvatljivo visok i iznosi 23,7 %, pri čemu su te brojke u nekim državama članicama i dalje vrlo visoke; budući da je, osim toga, energetsko siromaštvo i dalje tako visoko da je 11 % pogođenog stanovništva EU-a gurnuto u začarani krug ekonomske prikraćenosti (29); |
| --- | --- |

H.

budući da je jedan od pet ciljeva strategije Europa 2020. smanjiti broj siromašnih i socijalno isključenih osoba ili pak onih kojima prijeti takvo stanje za najmanje 20 milijuna, tj. sa 115,9 milijuna 2008. na najviše 95,9 milijuna do 2020.; budući da je 2015. godine 117,6 milijuna ljudi bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti, što je 1,7 milijuna osoba više nego 2008.; budući da je 2012. u EU-u 32,2 milijuna osoba s invaliditetom bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da je 2013. godine 26,5 milijuna djece u 28 država članica EU-a bilo suočeno s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da je udio stanovnika koji su suočeni s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje neprihvatljivo visok i iznosi 23,7 %, pri čemu su te brojke u nekim državama članicama i dalje vrlo visoke; budući da je, osim toga, energetsko siromaštvo i dalje tako visoko da je 11 % pogođenog stanovništva EU-a gurnuto u začarani krug ekonomske prikraćenosti (29);

| I. | budući da je porast nejednakosti koji je posljedica krize posebno pogodio žene, zbog čega se povećalo siromaštvo među ženama i njihova isključenost s tržišta rada; budući da treba povećati sudjelovanje žena na tržištu rada učinkovitom provedbom postojećeg i komplementarnog zakonodavstva o ravnopravnosti žena i muškaraca te unaprjeđenjem postojećih okvira politike s ciljem poboljšanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

I.

budući da je porast nejednakosti koji je posljedica krize posebno pogodio žene, zbog čega se povećalo siromaštvo među ženama i njihova isključenost s tržišta rada; budući da treba povećati sudjelovanje žena na tržištu rada učinkovitom provedbom postojećeg i komplementarnog zakonodavstva o ravnopravnosti žena i muškaraca te unaprjeđenjem postojećih okvira politike s ciljem poboljšanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života;

| J. | budući da postoji pozitivna korelacija između veće ravnopravnosti žena i muškaraca te jačeg gospodarskog rasta, uključivosti, otvaranja radnih mjesta i poslovnog prosperiteta; budući da smanjenje profesionalnih nejednakosti nije samo sredstvo kojim se promiče jednako postupanje, nego i sredstvo za osiguravanje učinkovitosti i konkurentnosti tržišta rada; |
| --- | --- |

J.

budući da postoji pozitivna korelacija između veće ravnopravnosti žena i muškaraca te jačeg gospodarskog rasta, uključivosti, otvaranja radnih mjesta i poslovnog prosperiteta; budući da smanjenje profesionalnih nejednakosti nije samo sredstvo kojim se promiče jednako postupanje, nego i sredstvo za osiguravanje učinkovitosti i konkurentnosti tržišta rada;

| K. | budući da je OECD istaknuo da bi „smanjivanje Ginijevog koeficijenta nejednakosti za jedan dovelo do porasta u kumulativnom rastu od 0,8 % u sljedećih pet godina” (30); |
| --- | --- |

K.

budući da je OECD istaknuo da bi „smanjivanje Ginijevog koeficijenta nejednakosti za jedan dovelo do porasta u kumulativnom rastu od 0,8 % u sljedećih pet godina” (30);

| L. | budući da se prema Eurofoundu „atipični rad” odnosi na radne odnose koji nisu u skladu sa standardnim ili tipičnim modelom zaposlenja koje je na puno radno vrijeme, redovito, na neodređeno vrijeme i s jednim poslodavcem tijekom duljeg vremenskog razdoblja; budući da „nestandardni oblici zapošljavanja” prema Međunarodnoj organizaciji rada predstavljaju općenit pojam za različite oblike zaposlenja koji odstupaju od standardnog zaposlenja, što uključuje privremeno zaposlenje, nepuno radno vrijeme i rad po pozivu, rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i druge višestrane radne odnose, kao i prikriveno zapošljavanje i samozapošljavanje; |
| --- | --- |

L.

budući da se prema Eurofoundu „atipični rad” odnosi na radne odnose koji nisu u skladu sa standardnim ili tipičnim modelom zaposlenja koje je na puno radno vrijeme, redovito, na neodređeno vrijeme i s jednim poslodavcem tijekom duljeg vremenskog razdoblja; budući da „nestandardni oblici zapošljavanja” prema Međunarodnoj organizaciji rada predstavljaju općenit pojam za različite oblike zaposlenja koji odstupaju od standardnog zaposlenja, što uključuje privremeno zaposlenje, nepuno radno vrijeme i rad po pozivu, rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i druge višestrane radne odnose, kao i prikriveno zapošljavanje i samozapošljavanje;

| M. | budući da se sve veća nejednakost povezuje sa smanjenom socijalnom mobilnošću, smanjenim ljudskim sposobnostima i ograničavanjem temeljnih prava i sloboda; budući da se u izvješću Eurofounda iz 2017. o socijalnoj mobilnosti u EU-u (31) navode dokazi o tome da društvena pozadina i dalje određuje životne prilike u mnogim državama članicama; |
| --- | --- |

M.

budući da se sve veća nejednakost povezuje sa smanjenom socijalnom mobilnošću, smanjenim ljudskim sposobnostima i ograničavanjem temeljnih prava i sloboda; budući da se u izvješću Eurofounda iz 2017. o socijalnoj mobilnosti u EU-u (31) navode dokazi o tome da društvena pozadina i dalje određuje životne prilike u mnogim državama članicama;

| N. | budući da rast u gospodarstvima država članica ovisi o više čimbenika; budući da rastuća nejednakost može negativno utjecati na rast; budući da, prema MMF-u, između udjela dohotka najbogatijih 20 % i gospodarskog rasta na globalnoj razini postoji obrnuto proporcionalan odnos, što znači da ako se udio dohotka najbogatijih 20 % poveća za jedan postotni bod, rast BDP-a će zapravo biti 0,08 postotnih bodova niži u sljedećih pet godina; budući da bi se, s druge strane, sličnim povećanjem udjela dohotka najsiromašnijih 20 % ostvario rast koji je veći za 0,38 postotnih bodova; |
| --- | --- |

N.

budući da rast u gospodarstvima država članica ovisi o više čimbenika; budući da rastuća nejednakost može negativno utjecati na rast; budući da, prema MMF-u, između udjela dohotka najbogatijih 20 % i gospodarskog rasta na globalnoj razini postoji obrnuto proporcionalan odnos, što znači da ako se udio dohotka najbogatijih 20 % poveća za jedan postotni bod, rast BDP-a će zapravo biti 0,08 postotnih bodova niži u sljedećih pet godina; budući da bi se, s druge strane, sličnim povećanjem udjela dohotka najsiromašnijih 20 % ostvario rast koji je veći za 0,38 postotnih bodova;

| O. | budući da je nejednakost višeslojna pojava koja nije ograničena samo na monetarna pitanja, već se odnosi i na nejednake mogućnosti koje su pojedincima dostupne s obzirom na, primjerice, spol, etničko porijeklo, invaliditet, spolnu orijentaciju, zemljopisni položaj ili dob; budući da višestruke nejednakosti u pristupu tržištu rada i na radnom mjestu vode do rizika za zdravlje i dobrobit pojedinaca i njihovih financijskih mogućnosti te stoga mogu dovesti do niske razine produktivnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da je nejednakost višeslojna pojava koja nije ograničena samo na monetarna pitanja, već se odnosi i na nejednake mogućnosti koje su pojedincima dostupne s obzirom na, primjerice, spol, etničko porijeklo, invaliditet, spolnu orijentaciju, zemljopisni položaj ili dob; budući da višestruke nejednakosti u pristupu tržištu rada i na radnom mjestu vode do rizika za zdravlje i dobrobit pojedinaca i njihovih financijskih mogućnosti te stoga mogu dovesti do niske razine produktivnosti;

| P. | budući da se nejednaka pokrivenost u području socijalne zaštite analizira u izvješću Eurofounda o temi „Novi oblici zapošljavanja” (32), u kojem se stavlja naglasak na najproblematičnije od tih oblika zapošljavanja iz perspektive socijalne zaštite, posebice na povremeni rad, uz primjere zakonodavstva koji izričito isključuju povremeno zaposlene osobe, i drugog zakonodavstva čiji je cilj uključiti ih, obično kompenziranjem na osnovi pragova dohotka; budući da su rad koji se plaća bonovima i strateško dijeljenje zaposlenika primjeri nestandardnog rada kojima se želi odgovoriti na problem neadekvatnosti socijalne zaštite u slučaju povremenog rada ili rada na nepuno radno vrijeme; |
| --- | --- |

P.

budući da se nejednaka pokrivenost u području socijalne zaštite analizira u izvješću Eurofounda o temi „Novi oblici zapošljavanja” (32), u kojem se stavlja naglasak na najproblematičnije od tih oblika zapošljavanja iz perspektive socijalne zaštite, posebice na povremeni rad, uz primjere zakonodavstva koji izričito isključuju povremeno zaposlene osobe, i drugog zakonodavstva čiji je cilj uključiti ih, obično kompenziranjem na osnovi pragova dohotka; budući da su rad koji se plaća bonovima i strateško dijeljenje zaposlenika primjeri nestandardnog rada kojima se želi odgovoriti na problem neadekvatnosti socijalne zaštite u slučaju povremenog rada ili rada na nepuno radno vrijeme;

| Q. | budući da se u društvima s većom nejednakosti prihoda bilježe više stope zdravstvenih problema i nasilja, slabije matematičke vještine i slabija pismenost, veće stope pretilosti i veći broj zatvorskih kazni i ubojstava (33); budući da ravnopravnija društva za državu znače manje rashode za socijalnu skrb; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u društvima s većom nejednakosti prihoda bilježe više stope zdravstvenih problema i nasilja, slabije matematičke vještine i slabija pismenost, veće stope pretilosti i veći broj zatvorskih kazni i ubojstava (33); budući da ravnopravnija društva za državu znače manje rashode za socijalnu skrb;

| R. | budući da se nejednakosti tijekom životnog ciklusa odražavaju na nejednakost u starosti kao što je manji očekivani zdravi životni vijek, siromaštvo starijih osoba i razlika u mirovinama od gotovo 40 %; budući da su europske strategije za iskorjenjivanje siromaštva potrebne za postizanje održivog razvoja za sve; |
| --- | --- |

R.

budući da se nejednakosti tijekom životnog ciklusa odražavaju na nejednakost u starosti kao što je manji očekivani zdravi životni vijek, siromaštvo starijih osoba i razlika u mirovinama od gotovo 40 %; budući da su europske strategije za iskorjenjivanje siromaštva potrebne za postizanje održivog razvoja za sve;

| S. | budući da je ekonomska sigurnost važan čimbenik za osjećaj ispunjenosti kod ljudi; |
| --- | --- |

S.

budući da je ekonomska sigurnost važan čimbenik za osjećaj ispunjenosti kod ljudi;

| T. | budući da je Vijeće 5. listopada 2015. donijelo zaključke o „Izvješću o primjerenosti mirovina 2015.: trenutačna i buduća primjerenost primanja starijih osoba u EU-u” u kojem se navodi da je „od ključne važnosti da javni mirovinski sustavi ili drugi sustavi socijalne zaštite sadrže odgovarajuće zaštitne mjere za žene i muškarce kojima prilike za zaposlenje ne omogućavaju, ili im nisu omogućile, stjecanje dostatnih mirovinskih prava” te da „takve zaštitne mjere posebno uključuju minimalne mirovine ili druge odredbe o minimalnim primanjima za starije osobe” (34); |
| --- | --- |

T.

budući da je Vijeće 5. listopada 2015. donijelo zaključke o „Izvješću o primjerenosti mirovina 2015.: trenutačna i buduća primjerenost primanja starijih osoba u EU-u” u kojem se navodi da je „od ključne važnosti da javni mirovinski sustavi ili drugi sustavi socijalne zaštite sadrže odgovarajuće zaštitne mjere za žene i muškarce kojima prilike za zaposlenje ne omogućavaju, ili im nisu omogućile, stjecanje dostatnih mirovinskih prava” te da „takve zaštitne mjere posebno uključuju minimalne mirovine ili druge odredbe o minimalnim primanjima za starije osobe” (34);

| U. | budući da je nedostatak financijskih sredstava za javno obrazovanje jedan od glavnih uzroka budućih socijalnih razlika i jačanja nejednakosti; |
| --- | --- |

U.

budući da je nedostatak financijskih sredstava za javno obrazovanje jedan od glavnih uzroka budućih socijalnih razlika i jačanja nejednakosti;

| V. | budući da se između 2005. i 2015. Ginijev koeficijent za EU povećao s 30,6 na 31 te se nejednakost u prihodima najbogatijih i najsiromašnijih 20 % stanovnika povećala s 4,7 na 5,2; budući da je udio osoba kojima prijeti financijsko siromaštvo usko povezan s nejednakosti dohotka te da se financijsko siromaštvo od 2005. stalno povećava; budući da se u nekoliko država članica u razdoblju od 2008. do 2014. nejednakost povećala u pogledu raspoloživog dohotka kućanstva (35); |
| --- | --- |

V.

budući da se između 2005. i 2015. Ginijev koeficijent za EU povećao s 30,6 na 31 te se nejednakost u prihodima najbogatijih i najsiromašnijih 20 % stanovnika povećala s 4,7 na 5,2; budući da je udio osoba kojima prijeti financijsko siromaštvo usko povezan s nejednakosti dohotka te da se financijsko siromaštvo od 2005. stalno povećava; budući da se u nekoliko država članica u razdoblju od 2008. do 2014. nejednakost povećala u pogledu raspoloživog dohotka kućanstva (35);

| W. | budući da razlike u pogledu gospodarskog rasta među državama članicama i unutar njih vode do gospodarskih neravnoteža unutar Unije; budući da su ti vrlo nejednaki gospodarski trendovi rezultirali prekomjernom nezaposlenosti i siromašnim zonama; |
| --- | --- |

W.

budući da razlike u pogledu gospodarskog rasta među državama članicama i unutar njih vode do gospodarskih neravnoteža unutar Unije; budući da su ti vrlo nejednaki gospodarski trendovi rezultirali prekomjernom nezaposlenosti i siromašnim zonama;

| X. | budući da globalna kretanja u području nejednakosti prate stalni porast nejednakosti u razvijenim zemljama od 1980-ih, pri čemu nejednakost, prema OECD-u (36), raste bez obzira na gospodarski ciklus (uz određene iznimke), čime se Ginijev koeficijent povećao za tri boda, s 0,29 na 0,32, između 1980. i 2013., što predstavlja povećanje od 10 % u posljednjim desetljećima; |
| --- | --- |

X.

budući da globalna kretanja u području nejednakosti prate stalni porast nejednakosti u razvijenim zemljama od 1980-ih, pri čemu nejednakost, prema OECD-u (36), raste bez obzira na gospodarski ciklus (uz određene iznimke), čime se Ginijev koeficijent povećao za tri boda, s 0,29 na 0,32, između 1980. i 2013., što predstavlja povećanje od 10 % u posljednjim desetljećima;

| Y. | budući da su, iako na razinu nejednakosti mogu utjecati brojni čimbenici, institucije i autori političkih intervencija ti koji su odgovorni za njihovo rješavanje, posebno na strukturnoj razini; budući da je u EU-u prisutan investicijski jaz te da su javna i privatna ulaganja ključni elementi za smanjenje nejednakosti poticanjem zapošljavanja; budući da je problem strukturnih nedostataka potrebno na odgovarajući način riješiti; budući da je predviđeno ažuriranje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), čime će se doprinijeti rješavanju problema investicijskog jaza; |
| --- | --- |

Y.

budući da su, iako na razinu nejednakosti mogu utjecati brojni čimbenici, institucije i autori političkih intervencija ti koji su odgovorni za njihovo rješavanje, posebno na strukturnoj razini; budući da je u EU-u prisutan investicijski jaz te da su javna i privatna ulaganja ključni elementi za smanjenje nejednakosti poticanjem zapošljavanja; budući da je problem strukturnih nedostataka potrebno na odgovarajući način riješiti; budući da je predviđeno ažuriranje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), čime će se doprinijeti rješavanju problema investicijskog jaza;

| Z. | budući da se kretanja u pogledu nejednakosti ne moraju nužno podudarati s trendovima u apsolutnim i ekstremnim oblicima siromaštva kao što je beskućništvo; |
| --- | --- |

Z.

budući da se kretanja u pogledu nejednakosti ne moraju nužno podudarati s trendovima u apsolutnim i ekstremnim oblicima siromaštva kao što je beskućništvo;

| AA. | budući da je pružanje odgovarajuće potpore i financiranja za održivo i trajno stanovanje ključno za pristup zaposlenju, obrazovanju i zdravstvu te za jačanje integracije i prihvaćenosti na lokalnoj razini; budući da su zaštita adekvatnih uvjeta života u četvrtima i borba protiv segregacije važan dio podupiranja integracije i smanjenja nejednakosti; |
| --- | --- |

AA.

budući da je pružanje odgovarajuće potpore i financiranja za održivo i trajno stanovanje ključno za pristup zaposlenju, obrazovanju i zdravstvu te za jačanje integracije i prihvaćenosti na lokalnoj razini; budući da su zaštita adekvatnih uvjeta života u četvrtima i borba protiv segregacije važan dio podupiranja integracije i smanjenja nejednakosti;

| AB. | budući je prema Eurostatu udio stanovništva EU-a kojem prijeti siromaštvo 2015. iznosio 24,4 %, a kada je riječ o djeci 26,9 %; |
| --- | --- |

AB.

budući je prema Eurostatu udio stanovništva EU-a kojem prijeti siromaštvo 2015. iznosio 24,4 %, a kada je riječ o djeci 26,9 %;

| AC. | budući da su žene neproporcionalno pogođene krizom i budući da su se zelena radna mjesta pokazala otpornijima na krize od drugih radnih mjesta; |
| --- | --- |

AC.

budući da su žene neproporcionalno pogođene krizom i budući da su se zelena radna mjesta pokazala otpornijima na krize od drugih radnih mjesta;

| AD. | budući da ženama više prijeti siromaštvo i nesigurnost; |
| --- | --- |

AD.

budući da ženama više prijeti siromaštvo i nesigurnost;

Uspostava koordinacije europske politike za borbu protiv nejednakosti

| 1. | smatra da nejednakost ugrožava budućnost europskog projekta, da narušava njegovu legitimnost te da može narušiti povjerenje u EU kao pokretača društvenog napretka, što je dimenzija Unije koju treba razviti; podsjeća na to da postojeće nejednakosti imaju negativne učinke koji narušavaju političku i društvenu stabilnost; naglašava da poticanje uzlazne konvergencije i unaprjeđenje života svih građana Europe i dalje treba biti pokretač za daljnju integraciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čvrsto vjeruje da smanjenje nejednakosti mora biti jedan od glavnih prioriteta na europskoj razini, i to ne samo kako bi se suzbilo siromaštvo ili promicala konvergencija, nego i kao preduvjet za gospodarski oporavak, stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta, socijalnu koheziju i zajedničko blagostanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je smanjenje nejednakosti presudno kako bi se promicale pravednije i stabilnije demokracije, zajamčilo jednako postupanje bez dvostrukih standarda, marginaliziralo populizam, ekstremizam i ksenofobiju, te zajamčilo da Europsku uniju kao projekt podržavaju njezini građani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća Komisiju i države članice da Europska unija mora ispuniti svoje obveze u skladu s Ugovorima u pogledu promicanja dobrobiti svojih naroda, pune zaposlenosti i društvenog napretka, socijalne pravde i zaštite, jednakosti između žena i muškaraca, jednakosti među građanima različitih socioekonomskih pozadina, međugeneracijske solidarnosti, zaštite prava djeteta i socijalne uključenosti svih koji se nalaze u nepovoljnom položaju ili su marginalizirani; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da u skladu sa svojim nadležnostima ocijene uspješnost i rezultate koordinacije gospodarske politike, uzimajući u obzir razvoj društvenog napretka i socijalne pravde u EU-u; upozorava na to da u okviru Europskog semestra nije prioritizirano ostvarivanje tih ciljeva ni smanjenje nejednakosti; apelira na Komisiju da poboljša proces koordinacije politika kako bi se unaprijedilo praćenje, sprečavanje i ispravljanje negativnih trendova koji bi mogli povećati nejednakosti i oslabiti socijalni napredak ili negativno utjecati na socijalnu pravdu, na način da se uspostave preventivne i korektivne mjera kada je to potrebno; smatra da bi u kontekstu Europskog semestra trebalo razmotriti posebne politike usmjerene na borbu protiv gospodarskih nejednakosti te ih u njega prema potrebi uključiti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da se socijalne mjere u nekim slučajevima mogu smatrati mjerama ublažavanja te da bi ih trebalo dopuniti gospodarskim politikama i društveno odgovornim strukturnim reformama kako bi se postigao pozitivan, dugotrajan i održiv gospodarski rast te na strukturnoj razini srednjoročno i dugoročno smanjio trend nejednakosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Komisiju da u okviru područja primjene Europskog semestra i ne dovodeći u pitanje nacionalne nadležnosti bolje ocijeni neravnoteže u smislu raspodjele prihoda i bogatstva, uključujući i na način da izradi izvješća o detaljnom preispitivanju u slučaju da se otkriju neravnoteže, kako bi se na taj način povezala gospodarska koordinacija s rezultatima u području zaposlenosti i socijalnih pitanja; poziva Komisiju da utvrdi točno i ažurno stanje u pogledu razlika u prihodima i bogatstvu, socijalne kohezije i socijalne uključenosti između i unutar zemalja, te da potkrijepi svoje prijedloge i preporuke za političke odluke pouzdanim i detaljnim podacima; poziva Komisiju da ispita koji bi pokazatelji gospodarske nejednakosti trebali biti najtočniji (npr. Ginijev indeks, Palmin indeks, indeks Theil, udio plaća, omjer minimalne plaće u odnosu na BDP po glavi stanovnika ili prosječnu plaću, itd.), te da prati kretanja u području nejednakosti, također uzimajući u obzir sveukupnu konkurentnost i produktivnost svih čimbenika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otoci, pogranične i planinske regije iz članka 174. UFEU-a, kao i udaljene regije i regije sa snažnim padom broja stanovnika, imaju više poteškoća u pogledu pristupa javnim uslugama kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje, te da, kao posljedica toga, navedene usluge često predstavljaju veće opterećenje za javne financije te njihovi korisnici moraju duže putovati kako bi ih mogli koristiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja da je potrebno usmjeriti ulaganja u poboljšanje teritorijalne kohezije kako bi se ojačalo industrijsku strukturu regija s ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, osobito u pogledu pristupa širokopojasnom internetu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na Komisiju da potiče države članice na ambiciozna ulaganja u socijalnu zaštitu, usluge i infrastrukturu uz pomoć bolje usmjerene i strateške upotrebe europskih strukturnih i investicijskih fondova i Europskog fonda za strateška ulaganja kako bi se pružio odgovor na socijalne i ekonomske potrebe država članica i regija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva na uspostavu istinskog europskog stupa socijalnih prava kojim se promiče uzlazna konvergencija, uzimajući u obzir podjelu nadležnosti propisanu Ugovorima i izgradnju produbljene i pravednije socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU) |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da intenzivira rad s državama članicama na postizanju svih ciljeva strategije Europa 2020., uključujući smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti za 20 milijuna, te da uskladi cilj strategije Europa 2020. s Programom održivog razvoja do 2030., te stoga uključi u svoje ciljeve i borbu protiv nejednakosti i ekstremnog siromaštva; traži od Komisije da nastavi pomno pratiti provedbu ciljeva strategije Europa 2020. te da uzme u obzir ljestvicu pokazatelja Eurostata o glavnim pokazateljima strategije Europa 2020, također i u postupku Europskog semestra i preporukama po pojedinim zemljama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice, podsjećajući da su države članice u prvom redu odgovorne za svoje socijalne politike koje se mora podupirati i dopunjavati europskim djelovanjem, da pojačaju napore koje ulažu u smanjenje nejednakosti između dohodovnih skupina, te da potaknu donošenje odgovarajućeg okvira mjera kojima se osiguravaju, među ostalim, dostojni radni uvjeti za sve, javno obrazovanje, zdravstvo, mirovine, odgovarajuće javne infrastrukture i socijalne službe te se potiču jednake mogućnosti; ističe da bi se takvim okvirom trebao omogućiti „socijalni uzlaz” koji dobro funkcionira; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi se proračunom Unije trebala realizirati provedba odgovarajućih politika za smanjenje nejednakosti i povećanje socijalne kohezije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe prvenstvo temeljnih prava; naglašava da radno pravo i visoki socijalni standardi imaju ključnu ulogu u ponovnoj uspostavi ravnoteže u gospodarstvima, podupiranju prihoda i poticanju kapaciteta za ulaganja; podsjeća na važnost poštovanja socijalnih prava sadržanih u Povelji EU-a o temeljnim pravima, uključujući prava i slobode sindikata i pravo na kolektivno pregovaranje, te poštovanja načela jednakog postupanja prema radnicima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da ne smijemo zanemariti buduću važnost sektorskih politika za smanjenje nejednakosti te da se, kada je riječ o potrebi za daljnjim razvojem unutarnjeg tržišta i za investicijskom politikom na europskoj i nacionalnoj razini (npr. za velike infrastrukturne projekte, zdravstvo, obrazovanje) te oblikovanju svih aspekata energetske politike, posebice moraju uzeti u obzir mogućnosti koje takve nude politike u pogledu gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih čimbenika, kako bi se mogle jamčiti jednake mogućnosti; poziva Komisiju da s državama članicama radi na razvoju sveobuhvatnih strategija za otvaranje radnih mjesta, poduzetništvo i inovacije, u cilju ostvarivanja strateških ulaganja u zelene poslove, u socijalni i zdravstveni sektor te sektor skrbi, te u socijalnu ekonomiju, čiji je potencijal za zapošljavanje neiskorišten; |
| --- | --- |

16.

Mjere kojima se potiče otvaranje dostojanstvenih radnih mjesta i kvalitetno zaposlenje

| 17. | izražava zabrinutost zbog rasta nejednakosti u EU-u nakon krize, koji je uglavnom potaknut rastućom nezaposlenosti; smatra da je nezaposlenost jedan od uzroka nejednakosti i da bi politike za otvaranje pristojnih radnih mjesta i kvalitetno zaposlenje usmjerene na glavna žarišta nezaposlenosti mogle pridonijeti poboljšanju dohotka kućanstava u donjem kvintilu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Direktive o pisanoj izjavi uključi odredbe kojima se eliminira diskriminacija na temelju ugovornog statusa i svakom radniku jamči pravo na poštene uvjete zaposlenja u skladu s normama za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nadalje, ističe činjenicu da zbog visoke stope nezaposlenosti dolazi do negativnog pritiska na visinu plaća i, u nekim slučajevima, do štetnog učinka na radne i društvene uvjete; naglašava da je borba protiv nezaposlenosti nužan, ali sam po sebi nedovoljan uvjet za smanjenje nejednakosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da predloži povećanje financijskih sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih (YEI) za razdoblje 2017. – 2020. što uključuje i potrebu da se bolje dopre do osoba mlađih od 30 godina; poziva Komisiju da doprinese boljoj provedbi Garancije za mlade na način da se više usredotoči na najranjivije mlade osobe koje se često moraju nositi sa složenim potrebama, te da pritom uzme u obzir najnovije zaključke izvješća Europskog revizorskog suda o primjeni Inicijative za zapošljavanje mladih i osigura točnu i transparentnu provedbu i ocjenu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je važno u većoj mjeri pratiti mlade koji izlaze iz Garancije za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih s ciljem njihove trajne i učinkovite integracije na tržištu rada; poziva Komisiju da prouči mogućnosti za dodatnu fleksibilnost Inicijative za zapošljavanje mladih, također i za zemlje koje uspješno provode politike za mlade, uz integraciju programa za zaštitu mladih koji prelaze s obrazovanja ili visokog obrazovanja na radno mjesto, kako bi se na taj način kompenziralo za isključenost mladih iz programa doprinosa za sustave socijalne zaštite u Europi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da programi poput Garancije za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih ne smiju biti nadomjestak za napore koje države članice same ulažu u borbu protiv nezaposlenosti mladih i promicanje njihove održive integracije na tržištu rada; smatra da je kvalitetno i dostupno obrazovanje ključan faktor za prevladavanje nejednakosti; stoga poziva na povećanje ulaganja u javno obrazovanje i cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da naglašavaju potrebu za promicanjem zelenih radnih mjesta i da povećaju stopu zaposlenosti u ruralnim područjima i područjima pogođenima demografskim padom te da takva područja učine atraktivnijima za žene; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da putem ESF-a i postupka Europskog semestra, odnosno putem nacionalnih programa reformi, zajamče potpunu provedbu, na nacionalnoj razini, mjera koje su sadržane u preporuci Vijeća o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržištu rada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da ekonomsku i monetarnu uniju upotpune istinskim europskim tržištem rada u kombinaciji s opsežnom pokrivenosti u smislu socijalne zaštite; smatra da su funkcionalna tržišta rada i usklađeni i snažni sustavi socijalne skrbi ključni za uspjeh europske monetarne unije te da su dio šireg procesa uzlazne konvergencije prema ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji; u tom smislu poziva Komisiju da predstavi studiju o tome kako EU može poduprijeti i promicati programe zajamčenog javnog zapošljavanja na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da osiguraju bolju usklađenost sustava obrazovanja i osposobljavanja s potrebama na tržištu rada u cijelom EU-u, čime će se otvoriti nove prilike za mobilnost i poboljšati strategije za zapošljavanje i osposobljavanje – posebno preko „obuka na radnom mjestu” i ciljanih ulaganja kojima će se potaknuti otvaranje novih radnih mjesta i povećati potražnja za zapošljavanjem; podsjeća da je stjecanje novih vještina važan element koji omogućuje ponovnu integraciju u tržište rada i koji doprinosi rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti i ostvarivanju bolje usklađenosti vještina s dostupnim radnim mjestima; ističe da su vrednovanje vještina i priznavanje formalnog i informalnog učenja važan alat kojim se omogućuje da se stečene vještine vrednuju na tržištima rada; ustraje u tome da bi tijekom cijelog životnog ciklusa, uključujući starost, trebalo promicati prilike za cjeloživotno učenje kako bi se iskoristio njihov puni potencijal u borbi protiv nejednakosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i države članice da zajedno rade na uklanjanju diskriminacije pri zapošljavanju i diskriminatornih postupaka zapošljavanja koji ljudima onemogućuju ulazak na tržište rada zbog, između ostalog, spola, rodnog identiteta ili izražavanja, spolne orijentacije, spolnih obilježja, etničke pripadnosti, invalidnosti ili starosti; |
| --- | --- |

27.

Poboljšanje radnih i životnih uvjeta

| 28. | izražava zabrinutost zbog sve raširenijeg neprijavljenog rada, netipičnih ugovora o radu i drugih oblika nestandardnog zapošljavanja, što može rezultirati nesigurnim uvjetima rada, nižim plaćama, iskorištavanjem i nižim doprinosima za socijalno osiguranje kao i rastućom nejednakosti u nekim državama članicama; podsjeća da je potrebno osigurati adekvatnu socijalnu sigurnost i socijalnu zaštitu kako bi se zaštitilo sve radnike; poziva Komisiju i države članice da ulažu veće napore u borbu protiv sive ekonomije i neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da kvalitetu radnih mjesta diljem EU-a treba poboljšati, posebno u pogledu plaća dostatnih za život, sigurnosti radnih mjesta, dostupnosti obrazovanja i cjeloživotnog učenja te zdravlja i sigurnosti na radu; poziva Komisiju da podrži daljnja istraživanja u pogledu praćenja i unaprjeđenja otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i sveukupne konkurentnosti u EU-u, na temelju istraživanja Eurofounda; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da određeni oblici zapošljavanja, kao što su ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati i neplaćene stručne prakse, ne omogućuju pristojan životni standard; smatra da je ključno osigurati odgovarajuće mogućnosti za učenje i osposobljavanje te pristojne radne uvjete, ako je to primjenjivo, za pripravništva, stažiranja i naukovanja, kako bi se postavila ograničenja za nestandardne oblike rada te kako bi se spriječilo korištenje ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, korištenje poduzeća za privremeno zapošljavanje radi zamjene radnika koji su u štrajku te korištenje ugovora o radu na određeno vrijeme za stalne poslove; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da dobrovoljni rad na nepuno radno vrijeme može potaknuti određene kategorije osoba koje na tržištu rada trenutačno nisu dovoljno zastupljene da sudjeluju u njemu, što može biti korisno za ostvarivanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

31.

| 32. | čvrsto vjeruje da bi se moglo razmotriti preciznu zajedničku klasifikaciju zapošljavanja na europskoj razini kako bi se smanjile nesigurnosti na temelju znanstveno utvrđenih činjenica i podataka; uvjeren je da će se primjenom načela jednake plaće za jednak rad na istom mjestu pridonijeti smanjenju nejednakosti među radnicima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe važnost kvalitetnog analiziranja raznih posljedica i aspekata sve veće automatizacije i posljedica kašnjenja u prilagođavanju zakonodavstva, što predstavlja prijetnju zbog mogućeg pritiska na sustave socijalne zaštite i plaće, osobito pogađajući niskokvalificirane i srednjekvalificirane radnike; u tom kontekstu ističe da je socijalnu zaštitu i plaće važno održati na adekvatnim razinama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da se Novim programom vještina mora omogućiti cjenovno prihvatljiv pristup cjeloživotnom učenju za sve radnike i osigurati prilagodba digitalizaciji i stalnim tehnološkim promjenama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o okvirnoj direktivi o adekvatnom minimalnom dohotku u Europskoj uniji, u kojoj bi se trebalo odrediti zajednička pravila i pokazatelje te metode praćenja njezine provedbe; ističe da bi se referentni proračuni, iz kojih se dobivaju podaci o trošku dostojanstvenog života za različite uvjete stanovanja, sastav kućanstava i dobi, mogli upotrijebiti za ocjenu adekvatnosti programa minimalnog dohotka koje uvode države članice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izražava zabrinutost zbog niske razine korištenja sustava minimalnog dohotka, ako postoje, što upućuje na mnoge postojeće prepreke, uključujući previše detaljne procedure i stigmu povezanu s prijavljivanjem za te programe; smatra da su programi potpore dohotku ključni kako bi se izbjegli gospodarski trendovi nejednakosti, što se može ostvariti na način da se pojedincima pruži potpora prije nego što se nađu u situaciji da su siromašni i socijalno isključeni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe važnost socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja kada je riječ o određivanju plaća, te da je potrebno da ti mehanizmi ostanu u nadležnosti socijalnih partnera u skladu s njihovom autonomijom, kako je utvrđeno Ugovorima; poziva Komisiju da provede studiju o indeksu plaće dostatne za život kako bi procijenila troškove života i prihode koji su približno potrebni za ispunjenje osnovnih potreba obitelji za svaku državu članicu i regiju; ističe da je za svako kućanstvo nužna odgovarajuća razina dohotka kako bi se siromašnim radnicima omogućilo da postignu financijsku neovisnost i pritom si osiguraju smještaj i hranu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da bi, kada je riječ o dugoročnom financiranju izgradnje novih stambenih objekata, osim europskih strukturnih i investicijskih fondova i EFSU-a, trebali biti upotrijebljeni i drugi oblici privatnog i javnog financiranja kako bi se pojačale aktivnosti nacionalnih javnih banaka ili drugih agencija u području pristupačnog i socijalnog stanovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da poboljša situaciju u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu za radnike, uključujući pravilnom provedbom Direktive o radnom vremenu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da je pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje temeljno pravo u EU-u i da ga europske institucije moraju poštovati, voditi se njegovim načelima i promicati njegovu primjenu (37); smatra da sve manje pregovaračke moći radnika i sindikata nisu doprinijele tim ciljevima te da bi mogle biti uzrok niskog rasta plaća i širenja nesigurnog rada; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da je važno zaštititi prava radnika i ojačati pregovaračke moći zaposlenika preko strukturnih reformi tržišta rada kojima se potiče održiv rast, dostojanstvena radna mjesta, zajedničko blagostanje i socijalna kohezija; naglašava ulogu dijaloga među socijalnim partnerima u rješavanju problema nejednakosti na tržištu rada; poziva države članice i EU da zajamče pravo na sindikalno udruživanje, kao i snagu i autonomiju sindikata i udruga poslodavaca u pregovorima na bilo kojoj razini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe, nadalje, važnost civilnog dijaloga s predstavnicima različitih skupina u društvu, posebno onih koji su izloženi većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, kada se raspravlja o pitanjima koja se odnose na nejednakost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na provedbu politike protiv diskriminacije koja ima ključnu ulogu u jamčenju jednakih mogućnosti zapošljavanja i poticanju socijalne uključenosti; poziva države članice da odblokiraju direktivu o borbi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da poduzmu mjere kako bi se osiguralo da se riješe problemi diskriminacije, uznemiravanja i nasilja na osnovi spola, rodnog identiteta ili izražavanja, spolne orijentacije i spolnih obilježja (među ostalima) na radnom mjestu, i da se uspostave jasni mehanizmi prijave i potpore za žrtve i postupci protiv počinitelja; |
| --- | --- |

44.

Osnaživanje socijalne države i socijalne zaštite

| 45. | ističe da su sustavi socijalne skrbi i zaštite u mnogim zemljama pod pritiskom jer na njih utječe financijska konsolidacija s posljedicama u smislu nejednakosti prihoda; smatra da sustavi socijalne skrbi trebaju imati ulogu sigurnosne mreže i također olakšati uključivanje na tržište rada; naglašava potrebu za višedimenzionalnim pristupom postizanju veće jednakosti i društvene kohezije, što se odražava u horizontalnoj socijalnoj klauzuli (članak 9. UFEU-a), uz naglasak na socijalnu dimenziju politika Unije i obvezu primjene načela socijalnog uključivanja na sve politike Unije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | navodi da socijalni napredak, kako je definiran u europskom indeksu društvenog napretka, predstavlja sposobnost društva za ispunjavanje osnovnih ljudskih potreba svojih građana, za ostvarivanje uvjeta koji omogućuju građanima i zajednicama da poboljšaju i održe kvalitetu života te za stvaranje uvjeta u kojima svi pojedinci mogu ostvariti svoj puni potencijal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče države članice da unaprijede svoje sustave socijalne skrbi (obrazovanje, zdravstvo, stanovanje, mirovine i prijenosi) na temelju socijalnih zaštitnih mjera na visokoj razini, kako bi se ostvarila sveobuhvatna zaštita ljudi, uzimajući u obzir nove socijalne rizike i ugrožene skupine koje su se pojavile kao rezultat financijske, ekonomske i zatim socijalne krize s kojom su se države članice morale nositi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da povećaju ulaganja u kvalitetne i pristupačne usluge predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu, naglašavajući da se može zaključiti da se takva ulaganja isplate, posebice za djecu iz obitelji u nepovoljnom položaju; poziva države članice da, uz potporu Komisije i u skladu s ciljevima iz Barcelone, poduzmu primjerene mjere radi osiguravanja univerzalnog i cijenom prihvatljivog pristupa kvalitetnom javnom obrazovanju od rane dobi (od 0 do 3 godina), s obzirom na to da je to ključno za borbu protiv nejednakosti u dugoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na univerzalnu dostupnost cjenovno pristupačnog stanovanja, zaštitu ranjivih kućanstava od prezaduženosti i deložacije, te promicanje učinkovitog okvira na europskoj razini kojim se pojedincima i obiteljima daje druga prilika; |
| --- | --- |

49.

| 50. | apelira na države članice da brzo reagiraju na aktualnu migracijsku i izbjegličku krizu te da se pobrinu za to da izbjeglice imaju pristup brzim procesima učenja jezika i upoznavanja s kulturom, osposobljavanju, kvalitetnom smještaj, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, tržištu rada i socijalnoj zaštiti te priznavanju formalnih i neformalnih vještina i sposobnosti, kao i da se pobrinu za to da budu uključeni u društvo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da se svima mora zajamčiti univerzalan pristup javnim sustavima primjerenih i starosnih mirovina temeljenim na solidarnosti; poziva Komisiju da podupre države članice u jačanju javnih i strukovnih mirovinskih sustava kako bi se osigurao odgovarajući mirovinski prihod koji je iznad granice siromaštva i kako bi se umirovljenicima omogućilo da zadrže svoj životni standard i da žive dostojanstveno i neovisno; ponovo poziva na uvođenje bodova za skrb u mirovinskim sustavima kako bi se nadoknadili izgubljeni doprinosi žena i muškaraca zbog skrbi o djeci i dugotrajne skrbi, kao instrument za smanjenje razlika u mirovinama muškaraca i žena; ističe da, iako sustavi osobnih mirovina mogu biti važni alati za poboljšanje adekvatnosti mirovina, zakonom propisani mirovinski sustavi temeljeni na solidarnosti i dalje su najučinkovitiji instrument za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti u starosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da je potrebno zajamčiti temeljna prava osoba s invaliditetom, uključujući pravo na dostojan rad bez ograničenja, usluge i sigurnost osnovnih prihoda prilagođene posebnim potrebama pojedinaca, dostojne životne standarde i socijalnu uključenost te posebne odredbe o zaštiti od iskorištavanja i prisilnog rada; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da je međunarodna trgovina pokretač rasta, ali da iz tog proizašle koristi nisu uvijek dobro raspodijeljene, što se može smatrati izvorom nejednakosti; poziva Komisiju i države članice da promiču pravednije međunarodne trgovinske sporazume u kojima se poštuju europski propisi o tržištu rada i temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, uz istodobno očuvanje kvalitetnog zaposlenja i prava radnika i osiguravanje europskih i nacionalnih mehanizama za pružanje naknade radnicima i sektorima pogođenima negativnim posljedicama velikih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima do kojih dolazi zbog globalizacije, uključujući Europski fond za prilagodbu globalizaciji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se uz pomoć politika tržišnog natjecanja EU-a omogući pošteno tržišno natjecanje i da se pridonese borbi protiv kartela ili neodgovarajućih državnih potpora, koji narušavaju cijene i remete funkcioniranje unutarnjeg tržišta, kako bi se na taj način osigurala zaštita potrošača; |
| --- | --- |

54.

Borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti

| 55. | smatra da bi se u Europskoj uniji trebalo zajamčiti pravo na jednake mogućnosti; izražava zabrinutost zbog toga što aktualne posljedice nejednakosti koje utječu na sve koji žive u EU-u, ali posebno djecu i mlade, često otežava neravnopravan ustroj obrazovnih sustava te su one štetne za dobrobit i razvoj mladih kao individua, čime se pridonosi niskom samopoštovanju ili osjećaju uključenosti europske mladeži, a posebno onih kojima nedostaje resursa i mogućnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da obrazovanje ima ključnu ulogu u smanjenju nejednakosti i, s tim u vezi, poziva države članice da pojačaju napore koje ulažu i izdvoje dostatna ulaganja kako bi zajamčile jednake mogućnosti; ističe važnost univerzalnog pristupa obrazovanju i dostupnosti studentskih potpora za mlade u visokoškolskom obrazovanju; poziva Komisiju da pruži potporu državama članicama pri osiguravanju adekvatnog, pristojnog i pristupačnog stanovanja za mlade kako bi olakšala njihove prijelazne faze; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju i države članice da intenziviraju borbu protiv siromaštva, osobito kod djece, na način da si zadaju ciljeve za smanjenje siromaštva djece, razmotre koordiniranu provedbu preporuke o ulaganju u djecu te da uspostave program jamstva za djecu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe, nadalje, da su mnoge kulturne i sportske aktivnosti snažni alati za koheziju i socijalnu integraciju, te ističe da te aktivnosti mogu poboljšati mogućnosti zapošljavanja članova društva koji su u najnepovoljnijem položaju podučavajući ih „mekim vještinama”; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice da ostvare ciljeve strategije Europa 2020. o smanjenju siromaštva i rizika od socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da je nagli rast broja beskućnika u većini država članica EU-a problem kojim se potrebno hitno pozabaviti; smatra da bi, u skladu s načelima navedenima u stupu socijalnih prava, Komisija trebala pružati podršku državama članicama u njihovim nastojanjima da riješe problem beskućništva koje je u porastu s ciljem njegova postupnog iskorjenjivanja; |
| --- | --- |

60.

Postizanje istinske rodne uravnoteženosti

| 61. | napominje da je Komisija predstavljanjem prijedloga direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika radi suočavanja s izazovima u narednim desetljećima odgovorila na poziv Parlamenta za uspostavu bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života žena i muškaraca koji žive i rade u EU-u; ponovno poziva da se zajamče adekvatne naknade i socijalna zaštita te ističe da su prijedlozi Komisije dobra osnova za povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada i za postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života i fleksibilnih radnih dogovora i za muškarce i za žene, što predstavlja sredstvo za smanjenje nejednakosti u plaćenom i neplaćenom radu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da se daljnje uključivanje žena na tržištu rada ostvaruje jačanjem potpore za žensko poduzetništvo kao i premošćivanjem jaza između obrazovnih postignuća žena i njihova položaja na tržištu rada te osiguravanjem jednakih mogućnosti za muškarce i žene u pogledu plaća, napredovanja i mogućnosti rada na puno radno vrijeme, što su sve ključni čimbenici za postizanje uključivog i dugoročnog gospodarskog rasta, uklanjanje razlika u mirovinama između muškaraca i žena, borbu protiv nejednakosti i poticanje financijske neovisnosti žena; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da predloži inicijative, ako je to potrebno, kako bi se uklonile bilo kakve razlike u plaćama između muškaraca i žena, odredile kazne za centre za rad koji krše pravo na jednakost određivanjem različitih plaća za jednake kategorije poslova ovisno o tome obavljaju li ih prvenstveno muškarci ili žene; |
| --- | --- |

63.

| 64. | izražava žaljenje zbog činjenice da, unatoč tomu što je u postojećem zakonodavstvu zajamčeno načelo jednake plaće za rad jednake vrijednosti za muške i ženske radnike, i dalje postoje razlike u plaćama žena i muškaraca i čak još veće u mirovinama; poziva Komisiju, države članice i socijalne partnere da riješe problem razlika u plaćama i mirovinama žena i muškaraca; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izražava zabrinutost zbog povećanja stope siromaštva, posebice kada je riječ o ženama, te zbog činjenice da siromaštvo posebno pogađa samohrane majke, mlade žene i starije žene; ističe da se smanjenje razine siromaštva za 20 milijuna osoba do 2020. može postići politikama borbe protiv siromaštva i aktivnim politikama u vezi s tržištem rada koje se temelje na rodno osviještenoj politici prvenstveno usmjerenoj na povećanje i podupiranje sudjelovanja žena na tržištu rada; napominje da se siromaštvo i dalje mjeri zbirnim dohotkom kućanstva, pri čijem se izračunu pretpostavlja da svi članovi kućanstva jednako zarađuju i ravnomjerno raspoređuju sredstva; poziva na uvođenje individualiziranih prava i izračuna na osnovi individualnih prihoda kako bi se razotkrio istinski razmjer siromaštva žena; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća na važnu ulogu kvalitetnih javnih usluga u postizanju rodne ravnopravnosti kao i poreznih sustava i sustava socijalnih naknada u kojima ne postoje destimulativni faktori koji osobe koje ostvaruju drugi prihod u kućanstvu odvraćaju od toga da rade ili da rade više, jer bi to moglo poboljšati sudjelovanje žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ponavlja svoj poziv Vijeću da osigura brzo donošenje direktive o rodnoj ravnoteži među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzu, što je važan prvi korak za jednaku zastupljenost i u javnom i u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

67.

Modernizacija poreznih sustava

| 68. | poziva Komisiju i države članice da isprave prekomjerne međuljudske nejednakosti podržavanjem i poticanjem najproduktivnijih oblika ulaganja; podsjeća da su za to ključne objektivne politike oporezivanja i da je u mnogim državama članicama potrebna temeljita porezna reforma; poziva Komisiju da u svjetlu Europskog semestra prati, promiče i priprema referentna mjerila te savjetuje o njima; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne radnje protiv izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara, kao važno sredstvo smanjenja gospodarske nejednakosti i poboljšanja ubiranja poreznih prihoda u državama članicama; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisiju da potakne reforme poreznih politika država članica kako bi se osigurali adekvatni proračuni za zdravstvo, stanovanje, zapošljavanje i socijalne i obrazovne usluge; smatra da bi to trebalo uključivati i borbu protiv korupcije u javnoj upravi i rješavanje problema nejednake raspodjele bogatstva, uključujući preraspodjelu prekomjerne koncentracija bogatstva, s obzirom na to da je to ključno postići kako se nejednakost ne bi pogoršala u mnogim državama članicama; nadalje ističe da je potrebno uvesti mjere u područjima poput financijalizacije gospodarstva i daljnje koordinacije, približavanja i usklađivanja porezne politike, ako je to primjenjivo, kao i mjere protiv poreznih oaza, poreznih prijevara i utaje poreza, mjere za rješavanje problema neprijavljenog rada, i mjere za optimizaciju kombinacije poreza i njihovih udjela u poreznim prihodima država članica koji proizlaze od rada i od bogatstva; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 57.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0260.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0073.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0010.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0317.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0136.

(7)  SL C 366, 27.10.2017., str. 19.

(8)  SL C 482, 23.12.2016., str. 141.

(9)  SL C 75, 26.2.2016., str. 130.

(10)  SL C 65, 19.2.2016., str. 68.

(11)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 57.

(12)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 77.

(13)  SL C 199 E, 7.7.2012., str.25.

(14)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 8.

(15)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 11.

(16)  SL C 170, 5.6.2014., str. 23.

(17)  SL C 248, 25.8.2011., str. 130.

(18)  SL C 318, 23.12.2009., str. 52.

(19)  SL C 166, 7.6.2011., str. 18.

(20)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=13608&langId=en

(21)  Mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu upućeno Vijeću, Vijeću europske unije, 649/11, SOC 124, 15. veljače 2011.

(22)  Europska komisija, institucionalni dokument 025, svibanj 2016.

(23)  Autori: Jonathan D. Ostry, Andrew Berg i Charalambos G. Tsangarides.

(24)  Autori: Andrew Berg i Jonathan D. Ostry.

(25)  Eurostat, http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Income_distribution_statistics

(26)  MMF (2017.), „Radni dokument MMF-a 17/76: Prekomjerna nejednakost”. Autori: Francesco Grigoli i Adrian Robles, Washington, D.C.: Međunarodni monetarni fond

(27)  MMF (2015.), Uzroci i posljedice nejednakosti dohotka: globalna perspektiva. Dokument s rasprave osoblja SDN/15/13 Washington, D.C.: Međunarodni monetarni fond http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2015/sdn1513.pdf

(28)  OECD (2015.), „Svi smo u tome zajedno. Zašto svi imaju koristi od smanjenja nejednakosti”, Pariz: Izdavaštvo OECD-a.

(29)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/f/f8/People_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion%2C_EU-27_and_EU-28%2C_2005-2015.JPG

(30)  OECD (2015), „Svi smo u tome zajedno: Zašto svi imaju koristi od smanjenja nejednakosti”, str. 67.

(31)  Eurofound (2017.), „Socijalna mobilnost u EU-u”, Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_ document/ef1461en.pdf

(33)  „Nejednakost i mentalne bolesti”, R. Wilkinson i K. Pickett, Odsjek za znanosti o zdravlju, Sveučilište u Yorku, Ujedinjena Kraljevina; objavljeno na internetu 25. svibnja 2017.; S2215-0366(17)30206-7.

(34)  COREPER I, „Primjerena mirovinska primanja s obzirom na društva koja stare – Nacrt zaključaka Vijeća = usvajanje”, 12352/15, http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12352-2015-INIT/hr/pdf

(35)  Eurofound (2017.), „Nejednakosti dohotka i uzorci zapošljavanja u Europi prije i nakon velike recesije”.

(36)  OECD (2015), „Svi smo u tome zajedno: Zašto svi imaju koristi od smanjenja nejednakosti”, Pariz: Izdavaštvo OECD-a.

(37)  U skladu s člankom 51. Povelje EU-a o temeljnim pravima.

---

Četvrtak, 30. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/104

---

P8_TA(2017)0473

Stanje u Jemenu

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o stanju u Jemenu (2017/2849(RSP))

(2018/C 356/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Jemenu, a posebno rezolucije od 15. lipnja 2017. (1) i 25. veljače 2016. (2) o humanitarnoj situaciji u Jemenu i rezoluciju od 9. srpnja 2015. o stanju u Jemenu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Jemenu, a posebno rezolucije od 15. lipnja 2017. (1) i 25. veljače 2016. (2) o humanitarnoj situaciji u Jemenu i rezoluciju od 9. srpnja 2015. o stanju u Jemenu (3),

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. listopada 2016. o napadu u Jemenu, od 19. listopada 2016. o prekidu vatre u Jemenu i od 21. studenoga 2017. o stanju u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. listopada 2016. o napadu u Jemenu, od 19. listopada 2016. o prekidu vatre u Jemenu i od 21. studenoga 2017. o stanju u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika EU-a za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa od 11. studenoga 2017. o humanitarnoj situaciji u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika EU-a za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa od 11. studenoga 2017. o humanitarnoj situaciji u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 3. travnja 2017. o stanju u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 3. travnja 2017. o stanju u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (4) i rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (4) i rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (5),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Jemenu, posebice rezolucije 2342 (2017), 2266 (2016), 2216 (2015), 2201 (2015) i 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Jemenu, posebice rezolucije 2342 (2017), 2266 (2016), 2216 (2015), 2201 (2015) i 2140 (2014),

| — | uzimajući u obzir izjave posebnog izaslanika UN-a za Jemen Ismaila Ulda Šeika Ahmeda od 30. siječnja, 12. srpnja, 19. kolovoza i 26. listopada 2017. o stanju u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave posebnog izaslanika UN-a za Jemen Ismaila Ulda Šeika Ahmeda od 30. siječnja, 12. srpnja, 19. kolovoza i 26. listopada 2017. o stanju u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir izjavu zamjenika glavnog tajnika UN-a za humanitarna pitanja Stephena O’Briena danu pred Vijećem sigurnosti UN-a 12. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu zamjenika glavnog tajnika UN-a za humanitarna pitanja Stephena O’Briena danu pred Vijećem sigurnosti UN-a 12. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Svjetskog programa za hranu (WFP), Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) i Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) od 16. studenoga 2017. u kojoj se poziva na trenutačno ukidanje humanitarne blokade u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Svjetskog programa za hranu (WFP), Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) i Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) od 16. studenoga 2017. u kojoj se poziva na trenutačno ukidanje humanitarne blokade u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir donatorsku konferenciju na visokoj razini o humanitarnoj krizi u Jemenu održanu u okviru Ujedinjenih naroda 25. travnja 2017., na kojoj je obećan iznos od 1,1 milijardu USD kako bi se nadoknadio manjak financijskih sredstava za 2017. godinu koji iznosi 2,1 milijardu USD, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir donatorsku konferenciju na visokoj razini o humanitarnoj krizi u Jemenu održanu u okviru Ujedinjenih naroda 25. travnja 2017., na kojoj je obećan iznos od 1,1 milijardu USD kako bi se nadoknadio manjak financijskih sredstava za 2017. godinu koji iznosi 2,1 milijardu USD,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća UN-a za ljudska prava iz rujna 2017. da se istraže sve navodne povrede ljudskih prava u Jemenu tijekom sukoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća UN-a za ljudska prava iz rujna 2017. da se istraže sve navodne povrede ljudskih prava u Jemenu tijekom sukoba,

| — | uzimajući u obzir predsjedničke izjave Vijeća sigurnosti UN-a od 15. lipnja 2017. u kojima se sve strane u Jemenu pozivaju da se konstruktivno i u dobroj vjeri angažiraju u cilju rješavanja sukoba, te od 9. kolovoza 2017. o prijetnji gladi u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predsjedničke izjave Vijeća sigurnosti UN-a od 15. lipnja 2017. u kojima se sve strane u Jemenu pozivaju da se konstruktivno i u dobroj vjeri angažiraju u cilju rješavanja sukoba, te od 9. kolovoza 2017. o prijetnji gladi u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da ni nakon više krugova pregovora održanih uz posredovanje UN-a nije postignut znatan napredak u pronalaženju političkog rješenja u Jemenu; budući da sukobljene strane i njihovi regionalni i međunarodni saveznici, uključujući Saudijsku Arabiju i Iran, nisu uspjeli postići sporazum o prekidu vatre ili neku vrstu rješenja te da stoga borbe i neselektivna bombardiranja i dalje ne jenjavaju; budući da nijedna strana nije ostvarila vojnu pobjedu i da nije vjerojatno da će to uspjeti u budućnosti; budući da bi pronalaženje političkog rješenja sukoba, pod pokroviteljstvom UN-ove mirovne inicijative u Jemenu, trebao biti prioritet za EU i međunarodnu zajednicu u cjelini; |
| --- | --- |

A.

budući da ni nakon više krugova pregovora održanih uz posredovanje UN-a nije postignut znatan napredak u pronalaženju političkog rješenja u Jemenu; budući da sukobljene strane i njihovi regionalni i međunarodni saveznici, uključujući Saudijsku Arabiju i Iran, nisu uspjeli postići sporazum o prekidu vatre ili neku vrstu rješenja te da stoga borbe i neselektivna bombardiranja i dalje ne jenjavaju; budući da nijedna strana nije ostvarila vojnu pobjedu i da nije vjerojatno da će to uspjeti u budućnosti; budući da bi pronalaženje političkog rješenja sukoba, pod pokroviteljstvom UN-ove mirovne inicijative u Jemenu, trebao biti prioritet za EU i međunarodnu zajednicu u cjelini;

| B. | budući da je humanitarna situacija u Jemenu i dalje katastrofalna; budući da je Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) situaciju u Jemenu proglasila „najvećom krizom u pogledu sigurnosti opskrbe hranom u svijetu”; budući da je Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA) izjavio da 20,7 milijuna ljudi u Jemenu treba pomoć, osobito pomoć u hrani, od čega je 7 milijuna osoba suočeno s „kriznom situacijom u pogledu sigurnosti opskrbe hranom”; budući da 2,2 milijuna djece pati od izrazite akutne pothranjenosti i da svakih deset minuta jedno dijete umre zbog uzroka koji se mogu spriječiti; budući da je 2,9 milijuna osoba interno raseljeno te da ima milijun povratnika; |
| --- | --- |

B.

budući da je humanitarna situacija u Jemenu i dalje katastrofalna; budući da je Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) situaciju u Jemenu proglasila „najvećom krizom u pogledu sigurnosti opskrbe hranom u svijetu”; budući da je Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA) izjavio da 20,7 milijuna ljudi u Jemenu treba pomoć, osobito pomoć u hrani, od čega je 7 milijuna osoba suočeno s „kriznom situacijom u pogledu sigurnosti opskrbe hranom”; budući da 2,2 milijuna djece pati od izrazite akutne pothranjenosti i da svakih deset minuta jedno dijete umre zbog uzroka koji se mogu spriječiti; budući da je 2,9 milijuna osoba interno raseljeno te da ima milijun povratnika;

| C. | budući da je, od kada se koalicija predvođena Saudijskom Arabijom u ožujku 2015. uključila u građanski rat u Jemenu, prema navodima UN-a tijekom zračnih napada i borbi na kopnu ubijeno više od 8 000 ljudi, od toga 60 % civila, a više od 50 000 ih je ranjeno, uključujući velik broj djece; budući da zbog borbi na kopnu i u zraku promatrači na terenu Ureda UN-a za ljudska prava (OHCHR) nisu mogli pristupiti tom području kako bi provjerili broj civilnih žrtava; budući da ti podaci obuhvaćaju samo broj poginulih i ranjenih koje je OHCHR uspio potvrditi; |
| --- | --- |

C.

budući da je, od kada se koalicija predvođena Saudijskom Arabijom u ožujku 2015. uključila u građanski rat u Jemenu, prema navodima UN-a tijekom zračnih napada i borbi na kopnu ubijeno više od 8 000 ljudi, od toga 60 % civila, a više od 50 000 ih je ranjeno, uključujući velik broj djece; budući da zbog borbi na kopnu i u zraku promatrači na terenu Ureda UN-a za ljudska prava (OHCHR) nisu mogli pristupiti tom području kako bi provjerili broj civilnih žrtava; budući da ti podaci obuhvaćaju samo broj poginulih i ranjenih koje je OHCHR uspio potvrditi;

| D. | budući da su trenutačnim sukobima i humanitarnom krizom osobito pogođene ugrožene skupine, žene i djeca; budući da broj civilnih žrtava i dalje raste; |
| --- | --- |

D.

budući da su trenutačnim sukobima i humanitarnom krizom osobito pogođene ugrožene skupine, žene i djeca; budući da broj civilnih žrtava i dalje raste;

| E. | budući da prema podacima organizacije „Save the Children” u Jemenu svakodnevno umire 130 djece; budući da je najmanje 1,8 milijuna djece moralo prijevremeno napustiti školovanje, uz 1,6 milijuna djece koja već nisu pohađala školu prije početka sukoba; |
| --- | --- |

E.

budući da prema podacima organizacije „Save the Children” u Jemenu svakodnevno umire 130 djece; budući da je najmanje 1,8 milijuna djece moralo prijevremeno napustiti školovanje, uz 1,6 milijuna djece koja već nisu pohađala školu prije početka sukoba;

| F. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija navodi da je „više od polovice svih zdravstvenih ustanova zatvoreno zbog štete, uništenja ili nedostatka sredstava”, dok medicinskih zaliha kronično nedostaje; budući da 30 000 zdravstvenih radnika od ključne važnosti više od godinu dana nije primilo plaću; |
| --- | --- |

F.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija navodi da je „više od polovice svih zdravstvenih ustanova zatvoreno zbog štete, uništenja ili nedostatka sredstava”, dok medicinskih zaliha kronično nedostaje; budući da 30 000 zdravstvenih radnika od ključne važnosti više od godinu dana nije primilo plaću;

| G. | budući da su uništavanje infrastrukture i prekid pružanja javnih usluga potaknuli epidemiju kolere; budući da je 2. studenoga 2017. OCHA priopćila da je od 27. travnja 2017. zabilježeno gotovo 895 000 slučajeva zaraze od kolere i gotovo 2 200 smrtnih slučajeva; budući da su djeca žrtve zaraze od kolere u više od polovice slučajeva; budući da je teško točno utvrditi stvarni broj slučajeva kolere jer je pristup mnogim regijama ograničen, a mnogi se pacijenti za koje se sumnja da su zaraženi kolerom liječe prije nego im je dana potpuna dijagnoza; |
| --- | --- |

G.

budući da su uništavanje infrastrukture i prekid pružanja javnih usluga potaknuli epidemiju kolere; budući da je 2. studenoga 2017. OCHA priopćila da je od 27. travnja 2017. zabilježeno gotovo 895 000 slučajeva zaraze od kolere i gotovo 2 200 smrtnih slučajeva; budući da su djeca žrtve zaraze od kolere u više od polovice slučajeva; budući da je teško točno utvrditi stvarni broj slučajeva kolere jer je pristup mnogim regijama ograničen, a mnogi se pacijenti za koje se sumnja da su zaraženi kolerom liječe prije nego im je dana potpuna dijagnoza;

| H. | budući da se u Jemenu gotovo 90 % osnovnih namirnica uvozi; budući da je posebni izvjestitelj UN-a o negativnom učinku jednostranih mjera prisile već ranije naglasio da je zračna i pomorska blokada Jemena, koju su u ožujku 2015. nametnule koalicijske snage, jedan od glavnih uzroka humanitarne katastrofe; budući da se tom blokadom ograničava i ometa uvoz i izvoz hrane, goriva i medicinske opreme, kao i pružanje humanitarne pomoći; budući da neopravdana kašnjenja i/ili odbijanje ulaska plovila u jemenske luke prema međunarodnom pravu predstavljaju nezakonitu jednostranu mjeru prisile; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Jemenu gotovo 90 % osnovnih namirnica uvozi; budući da je posebni izvjestitelj UN-a o negativnom učinku jednostranih mjera prisile već ranije naglasio da je zračna i pomorska blokada Jemena, koju su u ožujku 2015. nametnule koalicijske snage, jedan od glavnih uzroka humanitarne katastrofe; budući da se tom blokadom ograničava i ometa uvoz i izvoz hrane, goriva i medicinske opreme, kao i pružanje humanitarne pomoći; budući da neopravdana kašnjenja i/ili odbijanje ulaska plovila u jemenske luke prema međunarodnom pravu predstavljaju nezakonitu jednostranu mjeru prisile;

| I. | budući da je humanitarna situacija u Jemenu dodatno pogoršana kada je koalicija predvođena Saudijskom Arabijom 6. studenoga 2017. nametnula blokadu kopnenih, morskih i zračnih granica zemlje; budući da su morska luka Aden i kopneni prijelaz al-Wadia na granici Saudijske Arabije i Jemena ponovno otvoreni; međutim, budući da su u ožujku 2015. hutski pobunjenici zauzeli luke Hodeida i Salef te zračnu luku u Sani preko koje u Jemen ulazi približno 80 % uvoza, uključujući komercijalnu i humanitarnu robu, kao i da su te luke i zračna luka još uvijek pod blokadom; budući da humanitarne agencije upozoravaju na to da, ako se ne ukine blokada, Jemenu prijeti glad kakvu svijet nije vidio desetljećima i koja će odnijeti milijune žrtava; |
| --- | --- |

I.

budući da je humanitarna situacija u Jemenu dodatno pogoršana kada je koalicija predvođena Saudijskom Arabijom 6. studenoga 2017. nametnula blokadu kopnenih, morskih i zračnih granica zemlje; budući da su morska luka Aden i kopneni prijelaz al-Wadia na granici Saudijske Arabije i Jemena ponovno otvoreni; međutim, budući da su u ožujku 2015. hutski pobunjenici zauzeli luke Hodeida i Salef te zračnu luku u Sani preko koje u Jemen ulazi približno 80 % uvoza, uključujući komercijalnu i humanitarnu robu, kao i da su te luke i zračna luka još uvijek pod blokadom; budući da humanitarne agencije upozoravaju na to da, ako se ne ukine blokada, Jemenu prijeti glad kakvu svijet nije vidio desetljećima i koja će odnijeti milijune žrtava;

| J. | budući da je Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2216 izričito predviđeno da Odbor za sankcije može klasificirati pojedince kao „osobe koje ometaju dostavu humanitarne pomoći u Jemenu”; |
| --- | --- |

J.

budući da je Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2216 izričito predviđeno da Odbor za sankcije može klasificirati pojedince kao „osobe koje ometaju dostavu humanitarne pomoći u Jemenu”;

| K. | budući da su se posljednjih tjedana u Sani i oko nje pojačali zračni napadi prevođeni koalicijom te su prouzročili civilne žrtve i uništenje infrastrukture; budući da je Saudijska Arabija okrivljena da je predvodila desetke zračnih napada u kojima su neselektivno ubijani i ranjavani civili, čime su kršeni ratni propisi, među ostalim uz korištenje međunarodno zabranjenog kazetnog streljiva; budući da su hutski pobunjenici 4. studenoga 2017. lansirali balistički projektil na glavnu međunarodnu civilnu zračnu luku u Rijadu; budući da su ove godine deseci raketa ispaljeni na državno područje Saudijske Arabije; budući da su ratnim propisima zabranjeni namjerni i neselektivni napadi na civile; budući da se takvi napadi smatraju ratnim zločinima, a pojedince koji počine takve zločine može se kazneno goniti; |
| --- | --- |

K.

budući da su se posljednjih tjedana u Sani i oko nje pojačali zračni napadi prevođeni koalicijom te su prouzročili civilne žrtve i uništenje infrastrukture; budući da je Saudijska Arabija okrivljena da je predvodila desetke zračnih napada u kojima su neselektivno ubijani i ranjavani civili, čime su kršeni ratni propisi, među ostalim uz korištenje međunarodno zabranjenog kazetnog streljiva; budući da su hutski pobunjenici 4. studenoga 2017. lansirali balistički projektil na glavnu međunarodnu civilnu zračnu luku u Rijadu; budući da su ove godine deseci raketa ispaljeni na državno područje Saudijske Arabije; budući da su ratnim propisima zabranjeni namjerni i neselektivni napadi na civile; budući da se takvi napadi smatraju ratnim zločinima, a pojedince koji počine takve zločine može se kazneno goniti;

| L. | budući da stanje u Jemenu predstavlja ozbiljnu opasnost za stabilnost regije, posebno za Rog Afrike, Crveno more i širi Bliski istok; budući da se Al Qaida Arapskog poluotoka uspjela okoristiti pogoršanjem političke i sigurnosne situacije u Jemenu, proširivši svoju prisutnost te povećavši broj i intenzitet terorističkih napada; budući da su skupine Al Qaida Arapskog poluotoka i tzv. Islamska država/Daiš učvrstile svoju prisutnost u Jemenu i izvršile terorističke napade u kojima su ubijene stotine ljudi; |
| --- | --- |

L.

budući da stanje u Jemenu predstavlja ozbiljnu opasnost za stabilnost regije, posebno za Rog Afrike, Crveno more i širi Bliski istok; budući da se Al Qaida Arapskog poluotoka uspjela okoristiti pogoršanjem političke i sigurnosne situacije u Jemenu, proširivši svoju prisutnost te povećavši broj i intenzitet terorističkih napada; budući da su skupine Al Qaida Arapskog poluotoka i tzv. Islamska država/Daiš učvrstile svoju prisutnost u Jemenu i izvršile terorističke napade u kojima su ubijene stotine ljudi;

| M. | budući da je hutskim snagama/snagama odanim Salehu uz podršku Irana uveden međunarodni embargo na oružje; budući da su države članice EU-a prema 18. godišnjem izvješću EU-a o izvozu oružja od eskalacije sukoba nastavile odobravati transfere oružja Saudijskoj Arabiji, čime se krši Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o kontroli izvoza oružja; budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu pozvao potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da pokrene inicijativu za nametanje embarga EU-a na oružje Saudijskoj Arabiji, u skladu sa Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP; |
| --- | --- |

M.

budući da je hutskim snagama/snagama odanim Salehu uz podršku Irana uveden međunarodni embargo na oružje; budući da su države članice EU-a prema 18. godišnjem izvješću EU-a o izvozu oružja od eskalacije sukoba nastavile odobravati transfere oružja Saudijskoj Arabiji, čime se krši Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o kontroli izvoza oružja; budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu pozvao potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da pokrene inicijativu za nametanje embarga EU-a na oružje Saudijskoj Arabiji, u skladu sa Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP;

| N. | budući da je prema UNICEF-u 2 milijuna djece potpuno prekinulo školovanje; budući da se prema podacima OCHA-e više od 1 700 škola trenutačno ne može koristiti zbog štete nastale u sukobima, zbog toga što u njima žive interno raseljene osobe ili su ih zaposjele oružane skupine; budući da su dokumentirani slučajevi regrutiranja i iskorištavanja djece za obavljanje vojnih dužnosti; budući da je tisuće nastavnika, nakon što nisu primili plaću više od godinu dana, bilo prisiljeno napustiti posao kako bi pronašli alternativni izvor prihoda; budući da je zbog uništenja ključne infrastrukture teško doći do malog broja škola koje su još uvijek u funkciji; |
| --- | --- |

N.

budući da je prema UNICEF-u 2 milijuna djece potpuno prekinulo školovanje; budući da se prema podacima OCHA-e više od 1 700 škola trenutačno ne može koristiti zbog štete nastale u sukobima, zbog toga što u njima žive interno raseljene osobe ili su ih zaposjele oružane skupine; budući da su dokumentirani slučajevi regrutiranja i iskorištavanja djece za obavljanje vojnih dužnosti; budući da je tisuće nastavnika, nakon što nisu primili plaću više od godinu dana, bilo prisiljeno napustiti posao kako bi pronašli alternativni izvor prihoda; budući da je zbog uništenja ključne infrastrukture teško doći do malog broja škola koje su još uvijek u funkciji;

| O. | budući da je novinarima u više navrata bio blokiran ulazak u Jemen, prvenstveno od strane koalicije predvođene Saudijskom Arabijom, uključujući zabranu da se ukrcaju na letove humanitarne pomoći UN-a koji lete u Sanu, glavni grad pod kontrolom hutskih pobunjenika; |
| --- | --- |

O.

budući da je novinarima u više navrata bio blokiran ulazak u Jemen, prvenstveno od strane koalicije predvođene Saudijskom Arabijom, uključujući zabranu da se ukrcaju na letove humanitarne pomoći UN-a koji lete u Sanu, glavni grad pod kontrolom hutskih pobunjenika;

| P. | budući da se odluka da se neke osobe uvrste na popis ciljeva operacija bespilotnih letjelica često donosi bez sudske odluke ili naloga; budući da se određivanje određenih pojedinaca kao meta i njihovo naknadno usmrćivanje provode bez valjanog postupka; |
| --- | --- |

P.

budući da se odluka da se neke osobe uvrste na popis ciljeva operacija bespilotnih letjelica često donosi bez sudske odluke ili naloga; budući da se određivanje određenih pojedinaca kao meta i njihovo naknadno usmrćivanje provode bez valjanog postupka;

| Q. | budući da je Europska unija od početka sukoba dodijelila 171,7 milijuna EUR humanitarne pomoći; budući da je humanitarna pomoć EU-a prvenstveno usmjerena na zdravstvenu zaštitu, prehranu, opskrbu hranom, zaštitu, skloništa te vodoopskrbu i sanitarnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europska unija od početka sukoba dodijelila 171,7 milijuna EUR humanitarne pomoći; budući da je humanitarna pomoć EU-a prvenstveno usmjerena na zdravstvenu zaštitu, prehranu, opskrbu hranom, zaštitu, skloništa te vodoopskrbu i sanitarnu infrastrukturu;

| R. | budući da su, unatoč donatorskom sastanku na visokoj razini održanom u Ženevi u travnju 2017. u vezi s humanitarnom krizom u Jemenu, tijekom kojeg su se razne zemlje i organizacije obvezale na donacije u ukupnom iznosu od 1,1 milijardu USD, donatori do 21. studenoga 2017. dodijelili sredstva kojima je pokriveno tek 56,9 % od 2,3 milijarde USD, što je iznos koji je UN zatražio za humanitarnu pomoć Jemenu za 2017. godinu; |
| --- | --- |

R.

budući da su, unatoč donatorskom sastanku na visokoj razini održanom u Ženevi u travnju 2017. u vezi s humanitarnom krizom u Jemenu, tijekom kojeg su se razne zemlje i organizacije obvezale na donacije u ukupnom iznosu od 1,1 milijardu USD, donatori do 21. studenoga 2017. dodijelili sredstva kojima je pokriveno tek 56,9 % od 2,3 milijarde USD, što je iznos koji je UN zatražio za humanitarnu pomoć Jemenu za 2017. godinu;

| 1. | najoštrije osuđuje trenutačno nasilje u Jemenu i sve napade protiv civila i civilne infrastrukture, koji se mogu smatrati ratnim zločinima; izražava veliku zabrinutost zbog alarmantnog pogoršanja humanitarne situacije u Jemenu; duboko žali zbog gubitaka života prouzročenih sukobom i zbog goleme patnje osoba koje su lišene humanitarne pomoći i osnovnih potrepština, koje su se zatekle na područjima zahvaćenim borbom, koje su raseljene i ostale bez sredstava za život, te izražava sućut obiteljima žrtava; ponovno izražava svoju predanost nastavku pružanja potpore Jemenu i narodu Jemena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno ističe svoju punu potporu naporima glavnog tajnika UN-a i posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za Jemen da se pregovori ponovno pokrenu; naglašava da se samo političkim, uključivim rješenjem sukoba, koje se postiže pregovorima, može ponovno uspostaviti mir i očuvati jedinstvo, suverenost, neovisnost i teritorijalni integritet Jemena; poziva sve međunarodne i regionalne dionike na konstruktivnu suradnju s jemenskim stranama kako bi se omogućilo smirivanje sukoba i postizanje sporazumnog rješenja; apelira na Saudijsku Arabiju i Iran da surađuju kako bi se okončale borbe u Jemenu i poboljšali bilateralni odnosi; poziva Iran da smjesta prestane pružati potporu hutskim snagama u Jemenu, bilo izravno ili preko posrednika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva sve strane u sukobu da kao prvi korak prema nastavku mirovnih pregovora pod vodstvom Ujedinjenih naroda hitno dogovore prekid neprijateljstava, čiju će provedbu pratiti UN; apelira na sve strane da se što prije, u dobroj vjeri i bez postavljanja preduvjeta, uključe u novi krug mirovnih pregovora pod vodstvom UN-a; žali zbog odluke hutskih boraca i njihovih saveznika da odbiju Ismaila Ulda Šeika Ahmeda kao mirovnog pregovarača; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da hitno predloži integriranu strategiju EU-a za Jemen i da se još snažnije založi za pokretanje inicijative za mir u Jemenu pod okriljem UN-a; ponovno izražava svoju potporu naporima koje Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) ulaže kako bi se olakšao nastavak pregovora te apelira na sve strane uključene u sukob da slijede ta nastojanja na konstruktivan način i bez postavljanja preduvjeta; ističe da je za lakši povratak pravom političkom rješavanju sukoba iznimno važno provesti mjere za jačanje povjerenja kao što su oslobađanje političkih zatvorenika, hitni koraci za postizanje održivog prekida vatre, mehanizam za povlačenje snaga koji bi bio pod nadzorom UN-a, olakšavanje pristupa za humanitarnu pomoć i komercijalnu robu te diplomacija drugog kolosijeka uz uključivanje dionika iz politike, sigurnosti i civilnog društva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava žaljenje zbog toga što su Saudijska Arabija i njezini koalicijski partneri zatvorili jemenske morske i zračne luke te kopnene granice, što je dodatno pogoršalo stanje u zemlji; smatra da su mjere koja je koalicija poduzela u pogledu nastavka rada adenske luke i otvaranja graničnog prijelaza al-Wadia korak u pravom smjeru; apelira na koaliciju da odmah osigura nastavak rada luka Hodeida i Salef te otvaranje granica za humanitarnu pomoć i dostavu osnovnih komercijalnih proizvoda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da, u cilju rješavanja humanitarne krize i izgradnje povjerenja između sukobljenih strana na način koji bi pridonio političkim pregovorima, Vijeće sigurnosti UN-a potiče brzi dogovor o uvođenju dodatnih mehanizama UN-a za provjeru i praćenje, povećanju kapaciteta svih jemenskih luka i povećanju pristupa zračnoj luci u Sani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve uključene strane da odmah omoguće potpuni humanitarni pristup područjima pogođenima sukobom kako bi pomoć mogla stići do osoba kojima je potrebna te poziva da se zaštite humanitarni radnici koji pružaju pomoć; poziva Vijeće i Vijeće sigurnosti UN-a da u provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti 2216 identificiraju osobe koje ometaju isporuku humanitarne pomoći u Jemenu te uvedu ciljane sankcije protiv njih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje neselektivne zračne napade koalicije koji uzrokuju civilne žrtve, uključujući djecu, i uništenje civilne i zdravstvene infrastrukture; osuđuje slične neselektivne napade Huta i savezničkih snaga koji su uzrokovali smrt civila te njihovo korištenje bolnica i škola kao mjesta iz kojih provode napade; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje neselektivne raketne napade na saudijske gradove, a posebno napad od 4. studenoga 2017. na glavnu međunarodnu civilnu zračnu luku u Rijadu „Kralj Khalid”, koje su izvele hutske snage/snage odane Salehu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na sve strane da novinarima dozvole ulazak u zemlju, uključujući u sva područja i preko svih crta bojišnice unutar zemlje; napominje da je činjenica da je Jemen novinarima zabranio ulazak u zemlju razlog tomu da se o toj krizi nedovoljno izvještava, što otežava napore humanitarnih djelatnika da privuku pažnju međunarodne zajednice i donatora na to katastrofalno stanje; pozdravlja nedavno oslobađanje Yahyje Abdulraqeeba al-Jubeihija, Abeda al-Mahzirija i Kamela al-Khozanija i apelira na trenutačno i bezuvjetno oslobađanje svih preostalih pritvorenih novinara; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj poziv svim stranama da poštuju međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravo o ljudskim pravima, da zajamče zaštitu civila te da se suzdrže od izravnog ciljanja civilne infrastrukture, posebno zdravstvenih objekata i vodovodnih sustava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da namjerni napadi na civile i civilnu infrastrukturu, uključujući bolnice i medicinsko osoblje, predstavljaju teško kršenje međunarodnog humanitarnog prava; apelira na međunarodnu zajednicu da se pobrine za međunarodni kazneni progon odgovornih za kršenja međunarodnog prava u Jemenu; u tom smislu podržava odluku Vijeća UN-a za ljudska prava da provede sveobuhvatnu istragu o zločinima počinjenima tijekom sukoba u Jemenu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | u potpunosti podržava napore država članica EU-a i trećih zemalja da uspostave međunarodne mehanizme za prikupljanje dokaza ne bi li oni koji su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava i kršenja međunarodnog humanitarnog prava snosili posljedice za svoja djela; naglašava da je utvrđivanje odgovornosti za kršenja neophodno za postizanje dugoročnog rješenja sukoba; pozdravlja u tom pogledu osnivanje UN-ove skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka koji će imati mandat za praćenje i izvješćivanje o stanju ljudskih prava u Jemenu i koji će provesti sveobuhvatno ispitivanje svih navodnih kršenja i zlouporaba međunarodnog prava o ljudskim pravima i drugih odgovarajućih i primjenjivih područja međunarodnog prava koje su od ožujka 2015. počinile sve strane uključene u sukob; žali zbog činjenice da su blokirana nastojanja da se uspostavi neovisna istraga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava ozbiljnu zabrinutost da su terorističke i ekstremističke organizacije poput tzv. Islamske države/Daiša i Al Qaide Arapskog poluotoka iskoristile nestabilnost u Jemenu; poziva jemensku vladu da preuzme odgovornost u borbi protiv tzv. Islamske države/Daiša i Al Qaide Arapskog poluotoka; naglašava da sve strane u sukobu trebaju poduzeti odlučne mjere protiv tih skupina, čije aktivnosti predstavljaju ozbiljnu prijetnju sporazumnom rješenju i sigurnosti u regiji i izvan nje; potvrđuje predanost EU-a borbi protiv ekstremističkih skupina i njihove ideologije i naglašava da se strane u regiji trebaju voditi njegovim primjerom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vijeće da istinski promiče poštovanje međunarodnog humanitarnog prava kako je i određeno relevantnim smjernicama EU-a; ponovno ponavlja da je nužno da se sve države članice EU-a strogo pridržavaju pravila utvrđenih Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP; u tom pogledu podsjeća na svoju rezoluciju o humanitarnoj situaciji u Jemenu od 25. veljače 2016. u kojoj se poziva potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica da pokrene inicijativu s ciljem uvođenja embarga na oružje Saudijskoj Arabiji s obzirom na ozbiljne optužbe da Saudijska Arabija u Jemenu krši međunarodno humanitarno pravo i činjenicu da bi se stoga daljnjim dopuštanjem prodaje oružja Saudijskoj Arabiji prekršile odredbe Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podupire poziv EU-a svim sukobljenim stranama da poduzmu sve potrebne korake u cilju sprječavanja i pružanja odgovora na sve oblike nasilja u oružanim sukobima, uključujući seksualno i rodno uvjetovano nasilje; oštro osuđuje kršenja prava djeteta i izražava zabrinutost zbog toga što djeca imaju ograničen pristup čak i najosnovnijoj zdravstvenoj skrbi i obrazovanju; osuđuje novačenje i korištenje djece vojnika u sukobima, i među vladinim snagama i među naoružanim oporbenim skupinama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja obveze preuzete na donatorskom sastanku na visokoj razini organiziranom zbog humanitarne krize u Jemenu i naglašava potrebu za koordiniranim humanitarnim djelovanjem pod vodstvom UN-a kako bi se ublažile patnje ljudi u Jemenu; poziva na hitnu mobilizaciju sredstava za Jemen i na potpuno financiranje plana UN-a za humanitarni odgovor u Jemenu za 2017.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja činjenicu da su Europska unija i njezine države članice spremne povećati humanitarnu pomoć za stanovništvo u cijeloj zemlji kako bi se odgovorilo na rastuće potrebe te da su spremne mobilizirati razvojnu pomoć za financiranje projekata u ključnim sektorima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | čvrsto podržava rad zamjenika glavnoga tajnika UN-a za humanitarna pitanja i koordinatora za pružanje hitne pomoći Marka Lowcocka i njegova prethodnika na tom položaju Stephena O’Briena u njihovim nastojanjima da se ublaže patnje jemenskog stanovništva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU i njegove države članice, da pored humanitarnih i političkih napora, pruže potporu mjerama izgradnje mira i otpornosti, između ostaloga podupiranjem aktera civilnog društva i lokalnih gospodarskih i upravnih struktura, kako bi se osigurala brza obnova osnovnih usluga i infrastrukture, potaknulo lokalno gospodarstvo te promicali mir i socijalna kohezija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, glavnom tajniku Vijeća za suradnju u Zaljevu, glavnom tajniku Lige arapskih država i vladi Jemena. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Usvojeni tekstovi: P8_TA(2017)0273.

(2)  Usvojeni tekstovi: P8_TA(2016)0066.

(3)  SL C 265, 11.8.2017., str. 93.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0201.

(5)  SL C 285, 29.8.2017., str. 110.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/110 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/110

---

P8_TA(2017)0474

Provedba Europske strategije za osobe s invaliditetom

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (2017/2127(INI))

(2018/C 356/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 9., 10., 19., 168. i članak 216. stavak 2. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 9., 10., 19., 168. i članak 216. stavak 2. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 3., 15., 21., 23., 25 i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3., 15., 21., 23., 25 i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i činjenicu da je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i činjenicu da je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja između Vijeća, država članica i Komisije kojim se određuju interni mehanizmi provedbe u Europskoj uniji Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom Konvencijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja između Vijeća, država članica i Komisije kojim se određuju interni mehanizmi provedbe u Europskoj uniji Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom Konvencijom,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Serija ugovora Vijeća Europe br. 5, 1950.) i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Serija ugovora Vijeća Europe br. 5, 1950.) i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju (Serija ugovora Vijeća Europe br. 35, 1961., revidirano 1996., Serija ugovora Vijeća Europe br. 163), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju (Serija ugovora Vijeća Europe br. 35, 1961., revidirano 1996., Serija ugovora Vijeća Europe br. 163),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Rec(2002)5 Odbora ministara državama članicama Vijeća Europe o zaštiti žena od nasilja i Preporuku CM/Rec(2007)17 o standardima i mehanizmima ravnopravnosti spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Rec(2002)5 Odbora ministara državama članicama Vijeća Europe o zaštiti žena od nasilja i Preporuku CM/Rec(2007)17 o standardima i mehanizmima ravnopravnosti spolova,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979. i njezin Fakultativni protokol od 6. listopada 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979. i njezin Fakultativni protokol od 6. listopada 1999.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 2. prosinca 2015. za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 2. prosinca 2015. za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću, Europskog parlamenta i Europske komisije o novom Europskom konsenzusu o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” i u njoj sadržanu obvezu da se pri razvojnoj suradnji u obzir uzmu posebne potrebe osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću, Europskog parlamenta i Europske komisije o novom Europskom konsenzusu o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” i u njoj sadržanu obvezu da se pri razvojnoj suradnji u obzir uzmu posebne potrebe osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. veljače 2017. naslovljen „Izvješće o napretku o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.” (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. veljače 2017. naslovljen „Izvješće o napretku o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.” (SWD(2017)0029),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenoga 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenoga 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (10),

| — | uzimajući u obzir brifing Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljen „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljen „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.”,

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije naslovljenu „Diskriminacija generirana na rodnom aspektu i invaliditetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije naslovljenu „Diskriminacija generirana na rodnom aspektu i invaliditetu”,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog ombudsmana za 2016. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog ombudsmana za 2016. godinu,

| — | uzimajući u obzir izvješća o temeljnim pravima Agencije Europske unije za temeljna prava za 2016. i 2017. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o temeljnim pravima Agencije Europske unije za temeljna prava za 2016. i 2017. godinu,

| — | uzimajući u obzir tematska izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematska izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir statističke podatke Eurostata za 2014. o pristupu osoba s invaliditetom tržištu rada, obrazovanju i osposobljavanju te o siromaštvu i nejednakim prihodima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statističke podatke Eurostata za 2014. o pristupu osoba s invaliditetom tržištu rada, obrazovanju i osposobljavanju te o siromaštvu i nejednakim prihodima,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća naslovljene „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.” od 20. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća naslovljene „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.” od 20. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir dobrovoljni Europski okvir za kvalitetu socijalnih usluga (SPC/2010/10/8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dobrovoljni Europski okvir za kvalitetu socijalnih usluga (SPC/2010/10/8),

| — | uzimajući u obzir Novi program za gradove (A/RES/71/256), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Novi program za gradove (A/RES/71/256),

| — | uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Akcijskom planu za ravnopravnost spolova 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Akcijskom planu za ravnopravnost spolova 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za kulturu i obrazovanje, stajališta u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0339/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za kulturu i obrazovanje, stajališta u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0339/2017),

| A. | budući da, kao punopravni građani (11), sve osobe s invaliditetom imaju jednaka prava u svim područjima života i pripada im pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomnost i potpuno sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

A.

budući da, kao punopravni građani (11), sve osobe s invaliditetom imaju jednaka prava u svim područjima života i pripada im pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomnost i potpuno sudjelovanje u društvu;

| B. | budući da se procjenjuje da u Europskoj uniji živi 80 milijuna ljudi s invaliditetom, od čega su 46 milijuna žene; |
| --- | --- |

B.

budući da se procjenjuje da u Europskoj uniji živi 80 milijuna ljudi s invaliditetom, od čega su 46 milijuna žene;

| C. | budući da se u okviru UFEU-a od Unije zahtijeva da pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti bude usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta (članak 10.) te da joj se daje ovlast za donošenje zakonodavstva u cilju borbe protiv takve diskriminacije (članak 19.); |
| --- | --- |

C.

budući da se u okviru UFEU-a od Unije zahtijeva da pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti bude usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta (članak 10.) te da joj se daje ovlast za donošenje zakonodavstva u cilju borbe protiv takve diskriminacije (članak 19.);

| D. | budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se predviđa jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu; |
| --- | --- |

D.

budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se predviđa jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu;

| E. | budući da je Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) prvi međunarodni ugovor o ljudskim pravima koji je ratificirao EU i koji je potpisalo svih 28 država članica EU-a, a ratificiralo njih 27; budući da je EU najveći svjetski donator razvojne pomoći i jedan od najutjecajnijih dionika na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da je Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) prvi međunarodni ugovor o ljudskim pravima koji je ratificirao EU i koji je potpisalo svih 28 država članica EU-a, a ratificiralo njih 27; budući da je EU najveći svjetski donator razvojne pomoći i jedan od najutjecajnijih dionika na međunarodnoj razini;

| F. | budući da EU predano radi na provedbi Programa održivog razvoja i ciljeva održivog razvoja unutar EU-a te u sklopu razvojne suradnje s partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

F.

budući da EU predano radi na provedbi Programa održivog razvoja i ciljeva održivog razvoja unutar EU-a te u sklopu razvojne suradnje s partnerskim zemljama;

| G. | budući da se u UNCRPD-u navodi da su osobe s invaliditetom „one koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja, koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprečavati njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s ostalima”; budući da je u tom pogledu članak 9. UNCRPD-a od osobite važnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da se u UNCRPD-u navodi da su osobe s invaliditetom „one koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja, koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprečavati njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s ostalima”; budući da je u tom pogledu članak 9. UNCRPD-a od osobite važnosti;

| H. | budući da sudska praksa Suda Europske unije potvrđuje činjenicu da je UNCRPD obvezujući za EU i njegove države članice pri provedbi prava EU-a, kao i u okviru instrumenata sekundarnog prava (12); budući da je nužno ojačati postojeće pravne i političke instrumente EU-a kako bi se povećala stopa provedbe UNCRPD-a; |
| --- | --- |

H.

budući da sudska praksa Suda Europske unije potvrđuje činjenicu da je UNCRPD obvezujući za EU i njegove države članice pri provedbi prava EU-a, kao i u okviru instrumenata sekundarnog prava (12); budući da je nužno ojačati postojeće pravne i političke instrumente EU-a kako bi se povećala stopa provedbe UNCRPD-a;

| I. | budući da osobe s invaliditetom čine raznoliku skupinu i da se žene, djeca, starije osobe, pojedinci sa složenim potrebama za potporom i osobe s privremenim ili nevidljivim invaliditetom suočavaju s dodatnim preprekama i višestrukim oblicima diskriminacije; |
| --- | --- |

I.

budući da osobe s invaliditetom čine raznoliku skupinu i da se žene, djeca, starije osobe, pojedinci sa složenim potrebama za potporom i osobe s privremenim ili nevidljivim invaliditetom suočavaju s dodatnim preprekama i višestrukim oblicima diskriminacije;

| J. | budući da osobe s invaliditetom imaju dodatne troškove i niže prihode te se suočavaju s višim stopama nezaposlenosti; budući da bi se naknade povezane s invaliditetom trebale smatrati državnim potporama kojima će se pojedincima pomoći pri uklanjanju prepreka koje im onemogućuju puno sudjelovanje u društvu, među ostalim i preko zapošljavanja; |
| --- | --- |

J.

budući da osobe s invaliditetom imaju dodatne troškove i niže prihode te se suočavaju s višim stopama nezaposlenosti; budući da bi se naknade povezane s invaliditetom trebale smatrati državnim potporama kojima će se pojedincima pomoći pri uklanjanju prepreka koje im onemogućuju puno sudjelovanje u društvu, među ostalim i preko zapošljavanja;

| K. | budući da djeca s invaliditetom imaju pravo živjeti sa svojom obitelji ili u obiteljskom okruženju u skladu s njihovim najboljim interesima; budući da članovi obitelji često moraju smanjiti ili prekinuti svoje profesionalne aktivnosti kako bi skrbili za članove obitelji s invaliditetom; |
| --- | --- |

K.

budući da djeca s invaliditetom imaju pravo živjeti sa svojom obitelji ili u obiteljskom okruženju u skladu s njihovim najboljim interesima; budući da članovi obitelji često moraju smanjiti ili prekinuti svoje profesionalne aktivnosti kako bi skrbili za članove obitelji s invaliditetom;

| L. | budući da načela UNCRPD-a nadilaze diskriminaciju i pokazuju kojim putem treba ići kako bi, u uključivom društvu, sve osobe s invaliditetom i njihove obitelji u potpunosti uživale ljudska prava; |
| --- | --- |

L.

budući da načela UNCRPD-a nadilaze diskriminaciju i pokazuju kojim putem treba ići kako bi, u uključivom društvu, sve osobe s invaliditetom i njihove obitelji u potpunosti uživale ljudska prava;

| M. | budući da se i dalje donosi novo i revidirano zakonodavstvo u kojem se ne upućuje na UNCRPD ni na pristupačnost; budući da je pristupačnost preduvjet za sudjelovanje; budući da je Unija kao potpisnica te konvencije dužna osigurati punu uključenost i aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom i njihovih predstavničkih organizacija u razvoju i provedbi zakonodavstva i politika, uz poštovanje različitih koncepata invaliditeta; |
| --- | --- |

M.

budući da se i dalje donosi novo i revidirano zakonodavstvo u kojem se ne upućuje na UNCRPD ni na pristupačnost; budući da je pristupačnost preduvjet za sudjelovanje; budući da je Unija kao potpisnica te konvencije dužna osigurati punu uključenost i aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom i njihovih predstavničkih organizacija u razvoju i provedbi zakonodavstva i politika, uz poštovanje različitih koncepata invaliditeta;

| N. | budući da su stereotipi, pogrešne predodžbe i predrasude neki od temeljnih uzroka diskriminacije, uključujući višestruku diskriminaciju, stigmatizaciju i neravnopravnost; |
| --- | --- |

N.

budući da su stereotipi, pogrešne predodžbe i predrasude neki od temeljnih uzroka diskriminacije, uključujući višestruku diskriminaciju, stigmatizaciju i neravnopravnost;

| O. | budući da osobama s invaliditetom često nedostaju podrška, zaštita, komunikacija i informacije u vezi s uslugama i pravima u području zdravstvene skrbi, zaštite od nasilja i skrbi o djeci te imaju ograničen pristup, ili da uopće nemaju, takvim uslugama i informacijama; budući da bi zdravstveni djelatnici trebali biti primjereno osposobljeni u pogledu posebnih potreba osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

O.

budući da osobama s invaliditetom često nedostaju podrška, zaštita, komunikacija i informacije u vezi s uslugama i pravima u području zdravstvene skrbi, zaštite od nasilja i skrbi o djeci te imaju ograničen pristup, ili da uopće nemaju, takvim uslugama i informacijama; budući da bi zdravstveni djelatnici trebali biti primjereno osposobljeni u pogledu posebnih potreba osoba s invaliditetom;

| P. | budući da znatan udio od četiri milijuna osoba godišnje koje žive kao beskućnici ima neki oblik invaliditeta te da se ta skupina nije posebno uzela u obzir kao ciljna skupina UNCRPD-a i strategije EU-a za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

P.

budući da znatan udio od četiri milijuna osoba godišnje koje žive kao beskućnici ima neki oblik invaliditeta te da se ta skupina nije posebno uzela u obzir kao ciljna skupina UNCRPD-a i strategije EU-a za osobe s invaliditetom;

| Q. | budući da, unatoč brojnim međunarodnim konvencijama, europskom i nacionalnom zakonodavstvu i strategijama, osobe s invaliditetom i dalje ne sudjeluju potpuno u društvu i ne ostvaruju u potpunosti svoja prava; budući da se u skladu s člankom 29. UNCRPD-a sudjelovanje osoba s invaliditetom može postići samo ako su one uključene u politički i javni život, gdje su često nedovoljno zastupljene; |
| --- | --- |

Q.

budući da, unatoč brojnim međunarodnim konvencijama, europskom i nacionalnom zakonodavstvu i strategijama, osobe s invaliditetom i dalje ne sudjeluju potpuno u društvu i ne ostvaruju u potpunosti svoja prava; budući da se u skladu s člankom 29. UNCRPD-a sudjelovanje osoba s invaliditetom može postići samo ako su one uključene u politički i javni život, gdje su često nedovoljno zastupljene;

| R. | budući da izvješće Komisije o napretku ukazuje na očigledno kašnjenje u provedbi obveza koje proizlaze iz UNCRPD-a, i na razini EU-a i na razini država članica; budući da i dalje postoje izazovi i nedostaci u okviru strategije i da je potrebna dugoročna perspektiva radi usklađivanja politika, zakona i programa EU-a s UNCRPD-om; |
| --- | --- |

R.

budući da izvješće Komisije o napretku ukazuje na očigledno kašnjenje u provedbi obveza koje proizlaze iz UNCRPD-a, i na razini EU-a i na razini država članica; budući da i dalje postoje izazovi i nedostaci u okviru strategije i da je potrebna dugoročna perspektiva radi usklađivanja politika, zakona i programa EU-a s UNCRPD-om;

| S. | budući da model neovisnog života, kako je istaknuto u UNCRPD-u, štiti najvišu moguću razinu pristupačnosti; budući da je pristup drugim uslugama kao što su pristupačan prijevoz te aktivnosti u području kulture i razonode također sastavni element kvalitetnog načina života te može doprinijeti integraciji osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

S.

budući da model neovisnog života, kako je istaknuto u UNCRPD-u, štiti najvišu moguću razinu pristupačnosti; budući da je pristup drugim uslugama kao što su pristupačan prijevoz te aktivnosti u području kulture i razonode također sastavni element kvalitetnog načina života te može doprinijeti integraciji osoba s invaliditetom;

| T. | budući da je nužno imati uključiv i aktivan pristup tržištu jer je to jedno od glavnih sredstava za promicanje neovisnosti osoba s invaliditetom; budući da pristup tržištu rada trenutačno iznosi 58,5 %, u usporedbi s 80,5 % u slučaju osoba bez invaliditeta, pri čemu se neke skupine suočavaju s dodatnom diskriminacijom na temelju vrste invaliditeta; budući da socijalna ekonomija pruža brojne mogućnosti zapošljavanja za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

T.

budući da je nužno imati uključiv i aktivan pristup tržištu jer je to jedno od glavnih sredstava za promicanje neovisnosti osoba s invaliditetom; budući da pristup tržištu rada trenutačno iznosi 58,5 %, u usporedbi s 80,5 % u slučaju osoba bez invaliditeta, pri čemu se neke skupine suočavaju s dodatnom diskriminacijom na temelju vrste invaliditeta; budući da socijalna ekonomija pruža brojne mogućnosti zapošljavanja za osobe s invaliditetom;

| U. | budući da bi strože smjernice na europskoj razini i odgovarajući resursi te osposobljavanje u pogledu pitanja invaliditeta mogli ojačati djelotvornost i neovisnost tijela za pitanja ravnopravnosti na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

U.

budući da bi strože smjernice na europskoj razini i odgovarajući resursi te osposobljavanje u pogledu pitanja invaliditeta mogli ojačati djelotvornost i neovisnost tijela za pitanja ravnopravnosti na nacionalnoj razini;

| V. | budući da je jedan od četiriju prioriteta koje je Komisija utvrdila nakon Pariške deklaracije o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja „poticanje obrazovanja djece i mladih u nepovoljnom položaju jamčenjem toga da se u našim sustavima obrazovanja i osposobljavanja vodi računa o njihovim potrebama”; |
| --- | --- |

V.

budući da je jedan od četiriju prioriteta koje je Komisija utvrdila nakon Pariške deklaracije o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja „poticanje obrazovanja djece i mladih u nepovoljnom položaju jamčenjem toga da se u našim sustavima obrazovanja i osposobljavanja vodi računa o njihovim potrebama”;

| W. | budući da je ukupni trošak zadržavanja osoba s invaliditetom izvan tržišta rada viši od troška njihova uključivanja na tržište rada; budući da to osobito vrijedi u slučaju osoba s višestrukim potrebama u pogledu potpore gdje postoji mogućnost da članovi obitelj budu prisiljeni postati njegovatelji; |
| --- | --- |

W.

budući da je ukupni trošak zadržavanja osoba s invaliditetom izvan tržišta rada viši od troška njihova uključivanja na tržište rada; budući da to osobito vrijedi u slučaju osoba s višestrukim potrebama u pogledu potpore gdje postoji mogućnost da članovi obitelj budu prisiljeni postati njegovatelji;

| X. | budući da je broj zaposlenih osoba s invaliditetom možda manji nego što podaci pokazuju, s obzirom na to da mnogi spadaju u kategoriju „nezapošljivih”, rade u zaštićenom sektoru ili zaštićenijim okruženjima ili nemaju status zaposlenika te stoga nisu vidljivi u službenim podacima i statistikama; |
| --- | --- |

X.

budući da je broj zaposlenih osoba s invaliditetom možda manji nego što podaci pokazuju, s obzirom na to da mnogi spadaju u kategoriju „nezapošljivih”, rade u zaštićenom sektoru ili zaštićenijim okruženjima ili nemaju status zaposlenika te stoga nisu vidljivi u službenim podacima i statistikama;

| Y. | budući da je potrebno podupirati i poticati poslodavce kako bi se osiguralo osnaživanje osoba s invaliditetom od obrazovanja do zapošljavanja; budući da je stoga podizanje razine osviještenosti među poslodavcima jedan od načina borbe protiv diskriminacije u zapošljavanju osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

Y.

budući da je potrebno podupirati i poticati poslodavce kako bi se osiguralo osnaživanje osoba s invaliditetom od obrazovanja do zapošljavanja; budući da je stoga podizanje razine osviještenosti među poslodavcima jedan od načina borbe protiv diskriminacije u zapošljavanju osoba s invaliditetom;

| Z. | budući da je poduzimanje mjera na radnom mjestu ključno za promicanje pozitivnog psihičkog zdravlja i prevenciju psihičkih bolesti i psihosocijalnog invaliditeta; |
| --- | --- |

Z.

budući da je poduzimanje mjera na radnom mjestu ključno za promicanje pozitivnog psihičkog zdravlja i prevenciju psihičkih bolesti i psihosocijalnog invaliditeta;

| AA. | budući da je EU najveći donator razvojne pomoći i ima vodeću ulogu u programima usmjerenima na uključivanje osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

AA.

budući da je EU najveći donator razvojne pomoći i ima vodeću ulogu u programima usmjerenima na uključivanje osoba s invaliditetom;

| AB. | budući da diskriminacija pri zapošljavanju nije izoliran problem; budući da jednak problem predstavlja i diskriminacija u području obrazovanja, stručnog osposobljavanja, stanovanja i nedostatka pristupa prijevozu; |
| --- | --- |

AB.

budući da diskriminacija pri zapošljavanju nije izoliran problem; budući da jednak problem predstavlja i diskriminacija u području obrazovanja, stručnog osposobljavanja, stanovanja i nedostatka pristupa prijevozu;

| AC. | budući da u EU-u 75 % osoba s teškim invaliditetom nema mogućnost u potpunosti sudjelovati na tržištu rada; budući da nedovoljna razina zaposlenosti i nezaposlenost mogu predstavljati problem posebno za osobe s poremećajima iz spektra autizma, gluhe ili nagluhe osobe te za slijepe ili gluhoslijepe osobe; |
| --- | --- |

AC.

budući da u EU-u 75 % osoba s teškim invaliditetom nema mogućnost u potpunosti sudjelovati na tržištu rada; budući da nedovoljna razina zaposlenosti i nezaposlenost mogu predstavljati problem posebno za osobe s poremećajima iz spektra autizma, gluhe ili nagluhe osobe te za slijepe ili gluhoslijepe osobe;

| AD. | budući da ciljevi održivog razvoja i stup socijalnih prava mogu biti potencijalni instrumenti za provedbu UNCRPD-a; |
| --- | --- |

AD.

budući da ciljevi održivog razvoja i stup socijalnih prava mogu biti potencijalni instrumenti za provedbu UNCRPD-a;

| AE. | budući da je manjak pravne sposobnosti znatna prepreka za ostvarivanje biračkog prava, među ostalim i na europskim izborima; |
| --- | --- |

AE.

budući da je manjak pravne sposobnosti znatna prepreka za ostvarivanje biračkog prava, među ostalim i na europskim izborima;

| AF. | budući da je 34 % žena sa zdravstvenim poteškoćama ili invaliditetom tijekom svojeg života doživjelo fizičko ili seksualno nasilje od strane partnera; |
| --- | --- |

AF.

budući da je 34 % žena sa zdravstvenim poteškoćama ili invaliditetom tijekom svojeg života doživjelo fizičko ili seksualno nasilje od strane partnera;

| AG. | budući da su u skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a države članice odgovorne za utvrđivanje svojih zdravstvenih politika i pružanje zdravstvenih usluga, što pokazuje ključnu važnost savjetovanja i suradnje s državama članicama za uspjeh Europske strategije za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

AG.

budući da su u skladu s člankom 168. stavkom 7. UFEU-a države članice odgovorne za utvrđivanje svojih zdravstvenih politika i pružanje zdravstvenih usluga, što pokazuje ključnu važnost savjetovanja i suradnje s državama članicama za uspjeh Europske strategije za osobe s invaliditetom;

| AH. | budući da se člankom 25. UNCRPD-a podupire pravo osoba s invaliditetom na najviše moguće standarde zdravstvene zaštite bez diskriminacije; |
| --- | --- |

AH.

budući da se člankom 25. UNCRPD-a podupire pravo osoba s invaliditetom na najviše moguće standarde zdravstvene zaštite bez diskriminacije;

| AI. | budući da su osobe s invaliditetom posebno osjetljive na nedostatne usluge zdravstvene skrbi, što vodi rizičnom ponašanju u pogledu zdravlja i višim stopama prerane smrti; |
| --- | --- |

AI.

budući da su osobe s invaliditetom posebno osjetljive na nedostatne usluge zdravstvene skrbi, što vodi rizičnom ponašanju u pogledu zdravlja i višim stopama prerane smrti;

Ključna područja djelovanja

Pristupačnost

| 1. | uviđa važnost sveobuhvatne definicije i primjene pristupačnosti te njezine vrijednosti kao osnove potrebne da bi osobe s invaliditetom uživale jednake mogućnosti te da bi bile istinski socijalno uključene i sudjelovale u društvu, kako je prepoznato u UNCRPD-u te u skladu s Općom napomenom UNCRPD-a br. 2, uzimajući u obzir različitost potreba osoba s invaliditetom i promičući sve veću važnost univerzalnog dizajna kao jednog od načela EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća Komisiju na njezinu obvezu uključivanja aspekta invaliditeta u svoje politike te promicanja pristupačnosti u svim područjima politika, i u javnom i u privatnom sektoru, te preporučuje da se u sklopu hijerarhije Komisije uspostave odjeli s iskustvom u području pristupačnosti koji bi provjeravali izvršavanje te obveze; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da utvrdi obvezne zahtjeve u pogledu pristupačnosti javnih prostora, a posebno izgrađenog okruženja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da u potpunosti provedu i kontinuirano prate sve zakonodavstvo povezano s pristupačnošću, uključujući Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama, telekomunikacijski paket i Direktivu o pristupačnosti interneta, kao i relevantne propise povezane s prijevozom i pravima putnika; u tom kontekstu poziva EU da koordinira i prati tu provedbu te da promiče ratifikaciju UNCRPD-a unutar Unije i izvan nje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nada se da će zakonodavci EU-a bez odgode usvojiti Europski akt o pristupačnosti; preporučuje da bi se, kako bi se u potpunosti proveo UNCRPD, u sklopu završnog teksta trebala poboljšati pristupačnost proizvoda i usluga za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću; ističe da su potrebna sveobuhvatna europska pravila o pristupačnosti javnih prostora i izgrađenog okruženja, kao i o pristupu svim vrstama prijevoza; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zabrinut je da se praćenje nekih zakonodavnih akata, poput Direktive o pristupačnosti interneta (13) ili Uredbe o pristupačnosti željeznica (14), temelji na samoprocjeni predmetnih sektora i država članica, a da ga ne provodi nezavisno tijelo; stoga preporučuje Komisiji da poboljša svoje ocjenjivanje sukladnosti i da razmotri izradu zakonodavstva za praćenje kako bi se osiguralo poštovanje prava osoba s invaliditetom, među ostalim i u provedbi Uredbe (EZ) br. 261/2004 (15); |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da su za provedbu svih obveza u vezi s pristupačnošću potrebna dostatna financijska sredstva na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini; poziva EU da osigura dostupnost svih programa financiranja te da se pobrine za to da se u sklopu njih prati pristup univerzalnog dizajna i da ti programi sadrže posebnu proračunsku liniju za pristupačnost; poziva države članice da potiču javna ulaganja kako bi se osobama s invaliditetom zajamčila pristupačnost fizičkog i digitalnog okruženja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da povećaju pristupačnost kroz potporu razvoju informacijskih i komunikacijskih tehnologija i podržavanjem svih inicijativa, uključujući i novoosnovana poduzeća („start-ups”) koja djeluju u području sigurnosti osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podržava proučavanje i upotrebu najboljih praksi u vezi sa samostalnim životom u EU-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da je telefonski broj hitne službe u potpunosti dostupan osobama sa svim vrstama invaliditeta i da su svi aspekti politika i programa za smanjenje rizika od katastrofa uključivi i pristupačni svim osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je zbog toga što se na nacionalnoj razini u nedovoljnoj mjeri provodi ex ante uvjet u javnim natječajima kojim se zahtjeva poštovanje pristupačnosti pri kupovini prije potpisivanja ugovora o javnoj nabavi; stoga preporučuje da se uspostavi portal, po uzoru na zelenu javnu nabavu, koji će sadržavati sve smjernice u pogledu pristupačnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | snažno preporučuje osiguranje pune pristupačnosti postupaka podnošenja pritužbi u vezi s pravima putnika i njihove prilagođenosti osobama s invaliditetom te davanje većeg broja jednako važnih izvršnih ovlasti nacionalnim provedbenim tijelima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | posebno ističe da je pristupačnost temeljno načelo UNCRPD-a i preduvjet za ostvarivanje drugih prava sadržanih u toj konvenciji; ističe da europski građani kontinuirano podnose predstavke zbog nedovoljne pristupačnosti ili postojanja arhitektonskih prepreka; ističe da se pravo na pristupačnost utvrđeno u članku 9. UNCRPD-a mora ostvarivati na sveobuhvatan način kako bi se osobama s invaliditetom osigurao pristup njihovu okruženju, prijevozu, javnim objektima i uslugama te informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; poziva Komisiju i države članice da zajamče da je pristupačnost prioritet i da je bolje integrirana u sva područja politike povezana s invaliditetom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da bi se strategija jedinstvenog digitalnog tržišta trebala provesti tako da se osobama s invaliditetom osigura potpuni pristup svim njegovim aspektima; |
| --- | --- |

14.

Sudjelovanje

| 15. | pozdravlja projekt iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom; poziva Komisiju i države članice da uključe sve zemlje u buduću dugoročnu inicijativu kako bi ta kartica imala jednak doseg kao i europska parkirna karta te da se njome obuhvati pristup uslugama kojima se omogućuje sudjelovanje u kulturnom životu i turizmu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zabrinut je zbog kontinuirane upotrebe medicinskog modela invaliditeta koji je usredotočen na medicinske dijagnoze osoba s invaliditetom, a ne na prepreke u okolišu s kojima se te osobe suočavaju; potiče Komisiju da pokrene reviziju tog pristupa, posebno u području prikupljanja podataka; poziva države članice da razmisle o tome kako bi se moglo napredovati prema uspostavi opće definicije invaliditeta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja napredak postignut u vezi s Ugovorom iz Marakeša; ističe da je Sud Europske unije u svom mišljenju od 14. veljače 2017. naveo da sklapanje Ugovora iz Marakeša ulazi u isključivu nadležnost EU-a jer su obveze iz spomenutog Ugovora unutar područja koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno zajedničkim pravilima EU-a; preporučuje EU-u i državama članicama da uspostave akcijski plan kako bi se osigurala njegova potpuna provedba; poziva EU da ne ratificira opciju povezanu s ekonomskim opterećenjem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da europski strukturni i investicijski fondovi, naročito u predstojećem programskom razdoblju, moraju biti u skladu s UNCRPD-om te da bi se u sklopu njih trebala i dalje poticati deinstitucionalizacija kao prioritet i, osim toga, financirati usluge podrške kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da ostvare svoje pravo na samostalan život u zajednici; smatra da bi Komisija trebala pomno nadzirati način na koji države članice provode ex ante uvjete u pogledu prijelaza s institucijskih usluga na usluge temeljene na zajednici, koji mora biti konkretan i čija se kvaliteta mora ocjenjivati na kontinuiran i transparentan način; smatra da bi se u okviru prijedloga za projekte koje financira EU, uključujući one koji se kreditiraju s pomoću Europskog fonda za strateška ulaganja i Europske investicijske banke, trebala poštovati pravila o pristupačnosti koja slijede pristup univerzalnog dizajna; smatra da se za postizanje tih ciljeva nije moguće osloniti isključivo na financijske instrumente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je potrebno osigurati slobodan pristup komunikaciji prilagođenoj vrsti invaliditeta te ističe da je to iznimno važno kad je riječ o građanskom sudjelovanju osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zabrinut je zbog prepreka u pogledu sudjelovanja s kojima se suočavaju osobe u režimu skrbništva i osobe koje žive u ustanovama diljem Europe te poziva Komisiju da se pobrine za to da osobe kojima je uskraćena njihova pravna sposobnost mogu ostvarivati sva prava utvrđena u ugovorima i zakonodavstvu Europske unije; poziva države članice da potiču sudjelovanje ubrzavanjem postupka deinstitucionalizacije i prijelazom sa zamjenskog odlučivanja na odlučivanje uz podršku; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da, u sklopu svojeg niza redovnih izvješća o provedbi direktiva Vijeća 93/109/EZ (16) i 94/80/EZ (17), ocijene tumače li se te direktive sukladno članku 29. UNCRPD-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe činjenicu da su žene i djevojčice s invaliditetom izložene dvostrukoj diskriminaciji zbog kombinacije spola i invaliditeta i da često mogu biti izložene čak i višestrukoj diskriminaciji koja proizlazi iz kombinacije spola, invaliditeta te seksualne orijentacije, dobi, religije ili etničke pripadnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja da su žene s invaliditetom često u nepovoljnijem položaju nego muškarci s invaliditetom te su više izložene riziku od siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi Europski institut za jednakost spolova trebao pružiti smjernice na europskoj razini i na razini država članica u pogledu specifične situacije žena i djevojčica s invaliditetom te da bi trebao aktivno zagovarati osiguranje jednakih prava i borbu protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da je borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti među osobama s invaliditetom usko povezana s pitanjem poboljšanja uvjeta za članove obitelji koji često djeluju kao neplaćeni njegovatelji i koji se ne smatraju zaposlenim osobama; stoga potiče države članice da predstave nacionalne strategije za potporu neformalnim njegovateljima, a to su u većini slučajeva članice obitelji osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da broj starijih osoba raste i da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije žene češće imaju neki oblik invaliditeta i da su one posebno pogođene tom pojavom jer imaju duži očekivani životni vijek; ističe da će stoga broj žena s invaliditetom proporcionalno porasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava vrijednost mikrofinancijskih instrumenata za otvaranje radnih mjesta i rast; poziva države članice da takve instrumente učine lakše dostupnima za žene s invaliditetom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je, kako bi se osobama s invaliditetom zajamčio samostalan život, potrebno podržavati istraživanje i inovacije u pogledu razvoja proizvoda namijenjenih za pomoć osobama s invaliditetom u njihovim svakodnevnim aktivnostima; |
| --- | --- |

28.

Ravnopravnost

| 29. | naglašava da su ravnopravnost i nediskriminacija temelj strategije za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da se u svojem Strateškom djelovanju za ravnopravnost spolova 2016. – 2019. osvrne na pitanje invaliditeta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | duboko žali zbog dugotrajnog zastoja u Europskom vijeću u postizanju napretka u pogledu direktive za borbu protiv diskriminacije te poziva države članice da doprinesu usvajanju horizontalne direktive protiv diskriminacije (18), kako bi se primaklo pragmatičnom rješenju koje bi trebalo obuhvaćati zaštitu od diskriminacije osoba s invaliditetom u svim područjima života, uključujući prepoznavanje uskraćivanja razumne prilagodbe kao oblika diskriminacije te višestruke i višedimenzionalne diskriminacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zgrožen je postojećim podacima o diskriminaciji i zlostavljanju osoba s invaliditetom; i dalje je zabrinut zbog neprijavljivanja prouzročenog nepristupačnošću mehanizama za podnošenje pritužbi i izvješćivanje te nedostatkom povjerenja i osviještenosti o pravima; ustraje u tome da bi trebalo prikupiti podatke razvrstane po spolu i u tom pogledu preporučuje razvoj nove metode za prikupljanje podataka, naročito kad je riječ o slučajevima uskraćivanja ukrcaja ili nedostupnosti pomoći; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da zajamče da sva nacionalna tijela za pitanja ravnopravnosti imaju mandat u području invaliditeta, da imaju odgovarajuće resurse i da su neovisna u pružanju potrebne podrške žrtvama diskriminacije te da se pobrinu za to da je svako produženje njihova mandata popraćeno povećanjem ljudskih resursa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU i države članice da financiraju i razviju modele dobre prakse namijenjene osobama s invaliditetom, njihovim organizacijama, sindikatima, savezima poslodavaca, tijelima za pitanja ravnopravnosti, civilnim službenicima, kao i dobrih praksi koje ti subjekti provode, u vezi s načelom nediskriminacije, uključujući višestruku i višedimenzionalnu diskriminaciju te razumnu prilagodbu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU da razvije istraživačke programe u kojima će se voditi računa o načelima ravnopravnosti pri izradi okvira za istraživanje i razvoj nakon programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

35.

Zapošljavanje

| 36. | naglašava da je pristup tržištu rada sveobuhvatno pitanje koje zahtijeva provedbu mjera potpore koje će donijeti korist i pojedincu i poslodavcu, jamčeći tako socijalnu uključenost, i koje bi trebale uključivati pristupačne postupke zapošljavanja, pristupačan prijevoz do radnog mjesta i natrag, napredovanje u karijeri te kontinuirano osposobljavanje, kao i razumnu prilagodbu te pristupačna mjesta rada; poziva Komisiju da ažurira zbirku dobrih praksi o zapošljavanju uz podršku za osobe s invaliditetom u EU-u te u zemljama članicama EFTA-e i EGP-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče donošenje mjera pozitivne diskriminacije, uključujući utvrđivanje minimalnih postotaka za zapošljavanje osoba s invaliditetom u javnom i privatnom sektoru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | žali zbog toga što uskraćivanje razumne prilagodbe ne predstavlja diskriminaciju u okviru Direktive o jednakom postupanju pri zapošljavanju (19), na što se kritički osvrnuo i Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom; podsjeća na to da se u prvom članku Direktive o jednakom postupanju pri zapošljavanju zabranjuje svaki oblik diskriminacije na temelju invaliditeta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da se pobrinu za to da zamke socijalnih naknada ne budu prepreka sudjelovanju na tržištu rada te poziva na odvajanje naknada povezanih s invaliditetom od potpore dohotku, uzimajući u obzir potrebe u vezi s dodatnom skrbi i druge potrebe koje mogu imati osobe s invaliditetom, kako bi im se zajamčio dostojanstven život i pristup tržištu rada; u tom pogledu poziva države članice da se pobrinu za to da se naknade povezane s invaliditetom ne oduzimaju na temelju zaposlenja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da podrži socijalna poduzeća u skladu s načelima navedenima u Deklaraciji iz Bratislave i Madridskoj deklaraciji o socijalnom gospodarstvu, kao važan izvor mogućnosti zapošljavanja za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da u skladu s UNCRPD-om razmotre uklanjanje svih pravnih prepreka za zapošljivost, uključujući primjerice mjere koje su u suprotnosti s člankom 12. UNCRPD-a, čime se osobama s invaliditetom, onemogućuje potpisivanje ugovora o radu, otvaranje bankovnog računa i pristup njihovu novcu te ih se tako financijski isključuje, ili pak nacionalne klauzule kojima se određene kategorije osoba s invaliditetom proglašavaju „nesposobnima za rad”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe važnost djelotvorne reintegracije i rehabilitacije, kao i mjere aktivacije i zadržavanja u društvu koje stari, koje omogućuju pojedincima da se vrate na posao ili da ostanu zaposleni nakon bolesti ili pak fizičkih, psihičkih ili emocionalnih poteškoća; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća na to da se opterećivanjem osoba s invaliditetom i njihovih partnera troškovima pomoći smanjuju ne samo njihovi tekući prihodi, nego i njihovi izgledi za zapošljavanje i budući prihodi u starijoj dobi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uviđa da bi mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, uključujući dobrovoljna fleksibilna i uključiva radna rješenja kao što su pametan rad, rad na daljinu i fleksibilno radno vrijeme mogli biti korisni za osobe s invaliditetom i pozitivni za psihičko zdravlje, jamčeći sigurnost i stabilnost za sve, no zabrinut je da bi digitalna radna okruženja mogla stvoriti nove prepreke ako ne budu pristupačna i ako se ne osigura razumna prilagodba; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da u buduća izvješća uključi primjere dobre i loše prakse kako bi se poslodavcima omogućilo da na djelotvoran način provedu zakonodavstvo povezano s invaliditetom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zabrinut je zbog toga što u nekim državama članicama osobe s invaliditetom koje rade u zaštićenim radionicama pred zakonom nisu formalno priznate kao radnici, zarađuju manje od iznosa minimalne plaće i nemaju pravo na jednake socijalne povlastice kao redovni radnici; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava posebnu zabrinutost za mlade osobe s invaliditetom i osobe s invaliditetom koje su već duže vrijeme nezaposlene; poziva države članice da rad na uključivanju mladih osoba s invaliditetom na tržište rada zacrtaju kao prioritet, primjerice uspostavom posebnih centara za savjetovanje o karijeri kako bi se studentima i nezaposlenim mladim osobama pružili savjeti o njihovim budućim karijerama ili u sklopu programa Garancija za mlade; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i države članice da nastave promicati raznolikost kao poslovnu prednost te da potiču povelje o raznolikosti u kojima se zagovara dodana vrijednost osoba s invaliditetom na radnom mjestu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU da se pobrine za to da se prava osoba s invaliditetom i njihovih obitelji uključe u predloženi paket mjera o ravnoteži između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

49.

Obrazovanje i osposobljavanje

| 50. | zabrinut je što su u raznim državama članicama EU-a mnoga djeca s invaliditetom i dalje isključena iz kvalitetnog uključivog obrazovanja na primjer zbog politika segregacije i arhitektonskih prepreka, što predstavlja oblik diskriminacije djece i mladih s invaliditetom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da su obrazovanje i stručno osposobljavanje ključni za zapošljivost osoba s invaliditetom te da bi poslodavci trebali biti uključeni u taj proces kako bi se u obzir uzele potrebe osoba s invaliditetom, među ostalim, ali ne isključivo, vodeći računa o mogućim prednostima novih tehnologija u područjima kao što su traženje posla, osobni razvoj i veća neovisnost; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju i države članice da uklone pravne, fizičke i organizacijske prepreke za sve osobe s invaliditetom kako bi se osigurao uključiv sustav obrazovanja i cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva institucije EU-a i države članice da osiguraju razumnu prilagodbu za stažiste i traži da postupci prijave za stažiranje budu dostupni i da se osobama s invaliditetom nude posebna stažiranja, uključujući stažiranje s poticajima za poslodavce; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva institucije EU-a i države članice da zajamče da su program Erasmus + i drugi programi za mlade poput programa Jamstvo za mlade i Europske snage solidarnosti u potpunosti dostupni osobama s invaliditetom s pomoću individualizirane razumne prilagodbe i da informacije o njihovoj pristupačnosti budu dostupne osobama s invaliditetom kako bi se potaknulo njihovo sudjelovanje; u tu svrhu preporučuje da se maksimalno iskoriste postojeći alati, kao na primjer alati predviđeni platformom za uključivu mobilnost MappED!; |
| --- | --- |

54.

| 55. | žali zbog toga što novi program vještina ne sadrži zaseban cilj za osobe s invaliditetom; naglašava da je trenutačna nedovoljna zaposlenost osoba s invaliditetom i njihova diskriminacija na tržištu rada također traćenje vrijednih vještina; stoga poziva Komisiju da u svim budućim inicijativama povezanim s vještinama u obzir uzme potrebe osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | apelira na države članice da na temelju preporuka Odbora Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom razrade učinkovite mjere za borbu protiv segregacije i odbijanja učenika s invaliditetom u školama i obrazovnom okružju te da u tom kontekstu izrade nacionalne programe za prijelaz kako bi se osiguralo kvalitetno uključivo formalno i neformalno obrazovanje i stručno osposobljavanje, među ostalim i za osobe s invaliditetom kojima je potrebna visoka razina potpore; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe važnost osposobljavanja i prekvalifikacije djelatnika u obrazovanju, osobito u cilju potpore osobama sa složenim potrebama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | preporučuje bolje korištenje Europske agencije za posebne potrebe i uključivo obrazovanje kako bi se maksimalno iskoristio njezin postojeći mandat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da je ključno nastavnike i voditelje programa osposobljavanja pripremiti za rad s djecom s invaliditetom i pružiti im primjerenu podršku; potiče države članice da osmisle uključivo obrazovanje, osposobljavanje i stalno stručno usavršavanje nastavnika i voditelja programa osposobljavanja, uz doprinos raznih dionika, posebno organizacija koje zastupaju osobe s invaliditetom i stručnjaka s invaliditetom; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na to da se dodatno istraže mogućnosti koje nudi cjeloživotno učenje i pruže privlačne alternative, s obzirom na to da je među mladima s invaliditetom i/ili posebnim obrazovnim potrebama velik broj onih koji rano napuštaju školovanje; smatra da je promicanje programa cjeloživotnog učenja za osobe s invaliditetom ključan dio Europske strategije za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče na razmjenu najboljih praksi u području uključivog obrazovanja i cjeloživotnog učenja među nastavnicima, osobljem, upravnim tijelima, studentima i učenicima s invaliditetom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | izražava zabrinutost zbog toga što, unatoč poboljšanjima, osobama s invaliditetom i dalje prijeti velika opasnost od nezaposlenosti i što ih je manje od 30 % završilo fakultetsko ili jednakovrijedno obrazovanje, u usporedbi s oko 40 % osoba bez invaliditeta; stoga poziva države članice i Komisiju da posebnu pozornost posvete poteškoćama s kojima se susreću mladi s invaliditetom i/ili posebnim potrebama u obrazovanju pri prijelazu iz srednjoškolskog ili fakultetskog obrazovanja na tržište rada; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče javne ustanove i poduzeća EU-a da provode politike raznolikosti i nacionalne povelje o raznolikosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava da mladi s invaliditetom manje sudjeluju u tjelesnim aktivnostima od svojih vršnjaka bez invaliditeta te da škole imaju važnu ulogu u usvajanju zdravog načina života; stoga naglašava da je važno poticati mlade s invaliditetom na veće sudjelovanje u tjelesnim aktivnostima; poziva države članice da bez odgode uklone sve postojeće prepreke koje sprečavaju sudjelovanje osoba s invaliditetom ili osoba s posebnim potrebama u sportskim aktivnostima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podsjeća na to da je potrebno premostiti digitalni jaz i osigurati da osobe s invaliditetom u potpunosti iskoriste prednosti digitalne unije; u tom kontekstu naglašava važnost poboljšanja digitalnih vještina i sposobnosti osoba s invaliditetom, posebno u okviru projekata koji se financiraju iz programa Erasmus +, te poziva države članice da učinkovitim mjerama protiv govora mržnje, zlostavljanja i svih oblika diskriminacije na internetu osiguraju zaštitu ranjivih građana, uključujući osobe s invaliditetom, i da organiziraju više obrazovnih aktivnosti o digitalnoj i medijskoj pismenosti kao dio neformalnog i formalnog obrazovanja; povrh toga, poziva države članice da djeci s invaliditetom osiguraju besplatan pristup odgovarajućim tehničkim obrazovnim alatima kako bi im se omogućilo potpuno sudjelovanje u obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

65.

Socijalna zaštita

| 66. | poziva Komisiju da osigura da će u strategiju EU-a za osobe s invaliditetom do 2030. biti uključene posebne mjere za poticanje uključivih sustava socijalne zaštite diljem EU-a, čime bi se jamčio pristup pogodnostima i uslugama za osobe s invaliditetom tijekom cijelog životnog ciklusa; poziva države članice da utvrde minimalnu razinu socijalne zaštite za osobe s invaliditetom koja bi im jamčila primjeren životni standard; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva suzakonodavce da razmotre uključivanje osoba s invaliditetom kao posebne ciljne skupine u Uredbu o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (20); |
| --- | --- |

67.

| 68. | apelira na države članice da pri procjeni i utvrđivanju invaliditeta primjene načelo uzajamnog priznavanja, pri čemu bi se trebao slijediti i ne potkopavati model invaliditeta iz Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom koji se zasniva na poštovanju ljudskih prava, uzimajući u obzir ekološke i društvene prepreke s kojima se pojedinac susreće te uključujući sve relevantne dionike kako bi se zajamčilo da životni standard osoba s invaliditetom nije ugrožen, na primjer programima ekonomske prilagodbe; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da osigura uvrštavanje invaliditeta u sve aspekte europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

69.

| 70. | preporučuje da se Europski socijalni fond (ESF), Europski program za zapošljavanje i socijalnu inovaciju (EaSI) i budući socijalni fondovi EU-a ne koriste samo za mjere za poticanje zapošljavanja već i za socijalnu uključenost; naglašava važnost rehabilitacije kao sredstva socijalne uključenosti kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom ostanu aktivne u zajednici; |
| --- | --- |

70.

| 71. | preporučuje da države članice poduzmu konkretne mjere, poput pružanja financijske pomoći i privremene skrbi, za poticanje uključivih sustava socijalne zaštite diljem EU-a kojima se osigurava primjeren životni standard, prednosti i pristup uslugama za sve osobe s invaliditetom tijekom cijelog životnog ciklusa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | apelira na države članice da osiguraju da deinstitucionalizacija ne dovodi do toga da osobe s invaliditetom postaju beskućnici zbog nepostojanja odgovarajućeg i/ili dostupnog smještaja za pružanje skrbi u zajednici; |
| --- | --- |

72.

Zdravlje

| 73. | poziva države članice da u potpunosti provedu Direktivu o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi iz 2011. (21); preporučuje da Komisija u prijenos Direktive uvrsti snažnu komponentu invaliditeta kako bi se osigurao pristup cjenovno dostupnoj i kvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj skrbi za osobe s invaliditetom; s tim u vezi poziva Komisiju da provede procjenu učinka Direktive u cilju njezine revizije kako bi bila u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom te da na razini EU-a pripremi smjernice o uključivanju invaliditeta u rad nacionalnih kontaktnih točaka sa zajedničkim kriterijima uspješnosti, uključujući posebne preporuke za invaliditet; potiče države članice da pruže odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje djelatnika u području zdravstvene skrbi o posebnim potrebama pacijenata s invaliditetom; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zabrinut je zbog kršenja, među ostalim kršenja ljudskih prava, u području mentalnog zdravlja i usluga skrbi, što u mnogim slučajevima znatno utječe na kvalitetu pruženih usluga, i ističe da te usluge moraju biti usmjerene na oporavak, financirane na odgovarajući način i pružene u skladu s modelom koji se temelji na ljudskim pravima; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva države članice da zajamče da se u okviru usluga skrbi za mentalno zdravlje poštuje pravna sposobnost te da informirani pristanak za liječenje i hospitalizaciju mora dati osoba s invaliditetom, a ne donositelj odluke kao njezin zamjenik, također uzimajući u obzir mjere za pomoć pri donošenju odluke; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da se pobrine za to da su e-zdravstvo, zdravstvene usluge i usluge skrbi u potpunosti dostupne i sigurne za sve osobe s invaliditetom koje imaju intelektualne teškoće i složene potrebe te za članove njihovih obitelji; |
| --- | --- |

76.

| 77. | skreće pozornost na hitnu potrebu da se reagira na opći nedostatak pristupa multidisciplinarnoj specijalističkoj skrbi za osobe s invaliditetom i, tamo gdje on postoji, na duga čekanja na koja su prisiljeni pacijenti kao veliku prepreku jednakom pristupu zdravstvenoj prevenciji i liječenju, što često rezultira pogoršanjem stanja pacijenta s invaliditetom i teretom za zdravstvene sustave koji se mogao izbjeći; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe da bi se sustavima zdravstvene skrbi trebalo osigurati otkrivanje, prijavljivanje i sprečavanje seksualnog nasilja i/ili zlostavljanja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | potiče države članice da povećaju broj usluga multidisciplinarne procjene i ponovne procjene za odrasle osobe s invaliditetom radi izrade planova po mjeri koji se mogu provesti s pomoću teritorijalnih resursa (poput usluga kućne njege, dnevne skrbi i stanovanja) koji ispunjavaju potrebne biopsihosocijalne zahtjeve; |
| --- | --- |

79.

| 80. | potiče Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste okvir europskih referentnih mreža kako bi razvile multidisciplinarnu i specijaliziranu zdravstvenu skrb za osobe s invaliditetom općenito, a posebno za osobe s rijetkim invaliditetom, i da prošire pristup takvoj skrbi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe da Komisija u akcijskom planu za zdravstvene djelatnike u EU-u i u planu EU-a za učinkovite, pristupačne i otporne zdravstvene sustave ne posvećuje pozornost invaliditetu jer se ni u jednom od tih dvaju tekstova izričito ne bavi tom temom; |
| --- | --- |

81.

| 82. | naglašava uspjeh druge Zajedničke akcije o demenciji te se u međuvremenu nada da će u narednom trogodišnjem razdoblju farmaceutske kuće koje sudjeluju u Inicijativi za inovativne lijekove osigurati dodatna sredstva; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisiju da predstavi strategiju za pomoć osobama s teškim invaliditetom u slučaju smrti rodbine koja je bila zadužena za njihovu svakodnevnu skrb (poput nedavno donesenog talijanskog zakona dopo di noi, odnosno „nakon nas”); |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da provede temeljitu analizu razlika između zaključnih opažanja Ujedinjenih naroda i vlastitog izvješća o napretku, posebno u pogledu područja prioriteta zdravstva u Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | traži dosljedno promicanje lokalne porodničke skrbi kao javne usluge u državama članicama kako bi se smanjio broj slučajeva invaliditeta zbog komplikacija pri porodu te majkama i djeci zajamčio siguran porod, u skladu s kontrolnim popisom Svjetske zdravstvene organizacije za siguran porod; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ohrabren je napretkom postignutim u sektoru europske telemedicine koja može iz temelja promijeniti sposobnost osoba s invaliditetom da pristupaju uslugama; nadalje smatra da će uvođenje 4G tehnologije te napredak 5G tehnologije i širenje interneta stvari dovesti do poboljšanja u pružanju zdravstvene skrbi za osobe s invaliditetom; poziva Komisiju da se pobrine za to da europski sektor zdravstvene tehnologije ne bude opterećen prekomjernom regulativom i da ima odgovarajući pristup financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

86.

Vanjsko djelovanje

| 87. | poziva da se vanjsko djelovanje EU-a potpuno uskladi s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva EU da se pobrine za to da razvojna suradnja i humanitarno djelovanje budu potpuno dostupni i uključivi za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva EU da u službeno izvješćivanje o razvojnoj pomoći uvede pokazatelj za prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva EU da osigura da ima ključnu ulogu u tome da osobe s invaliditetom ne budu zapostavljene u razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći, što je u skladu s njegovom obvezom iz Europskog konsenzusa o razvoju, te da suzbija višestruku diskriminaciju s kojom se suočavaju ranjive osobe i marginalizirane skupine; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisiju da neovisno o novoj Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom bude predvodnik u provedbi ciljeva održivog razvoja u vanjskom djelovanju na način kojim se uključuje aspekt invaliditeta donošenjem jasnog, transparentnog i uključivog plana za postizanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

91.

| 92. | žali zbog toga što pokazatelj ciljeva održivog razvoja EU-a nije raščlanjen prema invaliditetu; poziva EU da u suradnji s partnerskim zemljama potiče raščlanjivanje podataka prema vrsti invaliditeta; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EU i njegove partnere da osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupanju uključe u sve faze oblikovanja politika i izrade projekata, među ostalim i na terenu u partnerskim zemljama uz aktivno sudjelovanje organizacija osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ponavlja da se žene s invaliditetom često suočavaju s još većim izazovima i opasnostima u zemljama i zonama u kojima vladaju sukobi; stoga ističe da je potrebno zaštititi žene s invaliditetom u okviru vanjskih politika EU-a; |
| --- | --- |

94.

Obveze unutar institucija EU-a

| 95. | potiče institucije EU-a da učine pristupačnim funkcije, sadržaj, dokumente, videozapise i internetske usluge svojih internih i vanjskih internetskih stranica, uključujući javna savjetovanja, te javna izvješća o sukladnosti i usklađenosti sa smjernicama i obvezama za dostupnost na internetu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | žali zbog toga što se još ne provodi projekt INSIN koji gluhim i nagluhim osobama omogućuje neovisno komuniciranje s institucijama EU-a tako što ih povezuje s prevoditeljima za znakovni jezik i sustavima podnaslovljavanja u državama članicama iako je Komisija financirala razvoj prototipa uslužne platforme, koji je 2014. uspješno testiran u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva institucije EU-a da na jednostavan zahtjev omogući pristup svim svojim javnim sjednicama, među ostalim prevođenjem na znakovni jezik, pretvaranjem govora u tekst i dokumentima na Brailleovu pismu kao i ostalim augmentativnim i alternativnim metodama komunikacije i fizičkom pristupačnosti svojih zgrada; uviđa poteškoće pri podnaslovljavanju svih internetskih prijenosa uživo i videozapisa sjednica; no poziva institucije da nastave pratiti tehnološki razvoj u tom području kako bi se poboljšala pristupačnost u budućnosti; |
| --- | --- |

97.

| 98. | preporučuje europskim institucijama da u skladu s politikom višejezičnosti EU-a prednost daju prevođenju s nacionalnih znakovnih jezika i na te jezike, a ne međunarodnom znakovnom jeziku; |
| --- | --- |

98.

| 99. | potiče države članice da zajamče pristupačnost izbora za Europski parlament i uključivanje osoba koje trenutno žive u ustanovama i/ili pod skrbništvom; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uviđa da na razini EU-a i država članica ne postoji dostupan i uključiv izborni postupak za osobe s invaliditetom, osobito za osobe s mentalnim invaliditetom ili intelektualnim teškoćama; apelira na Europski parlament da zajamči potpunu dostupnost svojeg komunikacijskog materijala o izborima za Europski parlament; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva europske škole, vrtiće i centre za boravak nakon nastave da svoj djeci zaposlenika u institucijama EU-a pruže kvalitetno uključivo obrazovanje te obrazovanje u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom, među ostalim i djeci sa složenim potrebama ili djeci kojoj je potrebna visoka razina potpore; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva EU da olakša pružanje razumne prilagodbe i drugih oblika potpore za zapošljavanje, poput pametnog rada za zaposlenike, među ostalim i za akreditirane parlamentarne asistente s invaliditetom u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisiju da revidira zajednička pravila, provedbene odredbe, područje primjene, zastupljenost osoba s invaliditetom, pristupačnost i prakse svog Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja kako bi ga uskladila s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

103.

| 104. | traži od svih institucija, agencija i tijela EU-a da uspostave kontaktne točke te ističe da je između glavnih uprava i institucija EU-a potreban horizontalni međuinstitucionalni mehanizam koordinacije; poziva na provođenje potrebnih prilagodbi za postizanje tog cilja u okviru strategije za provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

104.

| 105. | apelira na institucije da u skladu s člankom 5. Direktive 2000/78/EZ donesu sveobuhvatne politike zapošljavanja, zadržavanja i napredovanja, među ostalim privremene pozitivne mjere, radi aktivnog i znatnog povećanja broja dužnosnika ili zaposlenika i stažista s invaliditetom, uključujući osobe sa psihosocijalnim invaliditetom i intelektualnim teškoćama; |
| --- | --- |

105.

| 106. | podsjeća na ulogu Međugrupe za osobe s invaliditetom pri Europskom parlamentu za provedbu Europske strategije za osobe s invaliditetom, u skladu s Konvencijom UN-a, kao platforme koja okuplja zastupnike u Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima te predstavnike organizacija i civilnog društva, i na nacionalnoj i na lokalnoj razini; napominje da je Međugrupa osobito prikladan forum za poticanje diskusija i rasprava kako bi se osigurala provedba strategije; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva europske institucije da se u potpunosti savjetuju sa svojim osobljem i zastupnicima s invaliditetom i da ga stvarno uključe u formuliranje, provedbu i praćenje svojih internih pravila, politika i praksi, uključujući Pravilnik o osoblju te odredbe o razumnoj prilagodbi i pristupačnosti; |
| --- | --- |

107.

Raskorak između izvješća o napretku i zaključnih zapažanja

| 108. | žali zbog toga što internetske stranice institucija EU-a nisu na razini AAA standarda pristupačnosti; poziva institucije da što je prije moguće postignu tu razinu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | žali zbog toga što zakonodavstvo EU-a i država članica u području prometa još nije potpuno provedeno na nacionalnoj razini; u tu svrhu preporučuje da se u svakoj državi članici osnuju nacionalna tijela zadužena za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | prima na znanje napredak postignut u pogledu pristupačnosti željeznica; traži da se za sve ostale vrste prijevoza, uključujući zračni prijevoz, uvedu slični propisi o pristupačnosti kako bi se uklonio raskorak između sigurnosti i pristupačnosti; |
| --- | --- |

110.

| 111. | napominje da se u svojem izvješću o napretku Komisija ne bavi horizontalnom direktivom o jednakom postupanju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | izražava žaljenje zbog toga što je ostvaren slab napredak u pogledu ratifikacije Fakultativnog protokola priloženog Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske unije; |
| --- | --- |

112.

| 113. | napominje da Komisija dosad nije poduzela međusektorsku, sveobuhvatnu reviziju svojeg zakonodavstva kako bi se zajamčila potpuna sukladnost s odredbama Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pozdravlja ažurirani popis instrumenata, uključujući nedavno donesene instrumente, no žali zbog toga što izjava o nadležnostima još nije revidirana i što taj popis ne obuhvaća instrumente koji se ne odnose isključivo na osobe s invaliditetom, ali su ipak za njih važni; |
| --- | --- |

114.

| 115. | žali zbog toga što Komisija nije postigla napredak u uključivanju prava žena i djevojčica s invaliditetom u sve svoje politike i programe za jednakost spolova te u uključivanju rodne perspektive u svoje strategije za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pozdravlja potpisivanje Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) od strane EU-a te poziva Vijeće da je bez odgode ratificira; |
| --- | --- |

116.

| 117. | žali zbog toga što se aktualnim politikama o pravima djeteta u dovoljnoj mjeri ne obuhvaća sveobuhvatna strategija za dječake i djevojčice s invaliditetom utemeljena na pravima ili mjere za zaštitu njihovih prava te što se strategije za osobe s invaliditetom ne bave i uključuju dovoljno prava dječaka i djevojčica s invaliditetom; poziva Komisiju da u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom i u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta (UNCRC) posebnu pozornost posveti djeci s invaliditetom; osobito ističe da je ženama i djevojčicama s invaliditetom potreban uzor; |
| --- | --- |

117.

| 118. | napominje da EU nije organizirao sveobuhvatnu kampanju za podizanje razine osviještenosti o Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom i za borbu protiv predrasuda prema osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

118.

Prema sveobuhvatnoj i učinkovitoj strategiji za osobe s invaliditetom do 2030.

Horizontalna pitanja

| 119. | poziva Komisiju da se pobrine za to da je buduća strategija za osobe s invaliditetom usmjerena na potpunu provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u svim područjima politike EU-a i na uključivanje pristupačnosti, sudjelovanja, nediskriminacije i jednakosti te da obuhvaća sve članke Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i ima odgovarajući proračun, vremenski okvir za provedbu i mehanizam za praćenje te jednaku pravnu vrijednost kao i aktualna strategija; svjestan je da je strategija može biti uspješna samo ako sudjeluju svi dionici, uključujući civilno društvo; |
| --- | --- |

119.

| 120. | naglašava da bi se strategija za razdoblje 2020. – 2030. trebala temeljiti na međusektorskoj sveobuhvatnoj reviziji zakonodavstva i politike EU-a kako bi se zajamčila potpuna sukladnost s odredbama Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te da bi trebala obuhvaćati revidiranu izjavu o nadležnostima; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poziva Komisiju da potiče mjere povezane s učinkovitom reintegracijom i rehabilitacijom kako bi se smanjili ili uklonili učinci bolesti ili tjelesnog, mentalnog ili emocionalnog invaliditeta na sposobnost osobe za zarađivanje; |
| --- | --- |

121.

| 122. | preporučuje da Komisija zajamči da sve buduće strategije i s njima povezani postupci savjetovanja budu transparentni, razumljivi i potpuno dostupni te da obuhvaćaju jasne pokazatelje i mjerila; |
| --- | --- |

122.

| 123. | napominje da u skup pokazatelja za ciljeve održivog razvoja nisu uključene osobe s invaliditetom, i to kad je riječ o cilju br. 4 (obrazovanje), cilju br. 5 (rodna ravnopravnost) i cilju br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast); poziva na korištenje globalnih pokazatelja za ciljeve održivog razvoja radi praćenja provedbe glavnih djelovanja i politika EU-a u području zapošljavanja; |
| --- | --- |

123.

| 124. | naglašava da je važno zajamčiti da buduća strategija za osobe s invaliditetom bude usklađena s ostalim inicijativama i strategijama EU-a kako bi se poticalo zapošljavanje i uključivanje osoba s invaliditetom, osobito žena; |
| --- | --- |

124.

| 125. | preporučuje da strategija za razdoblje nakon 2020. uključuje javnu nabavu i normizaciju kao horizontalna pitanja kako bi se povećala zapošljivost osoba s invaliditetom te omogućilo prikupljanje i razmjena dobrih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

125.

| 126. | apelira na Komisiju da zajamči da su projekti koje financira EU u skladu s pristupom utemeljenom na ljudskim pravima iz Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom tako da financira isključivo projekte čiji su rezultati pristupačni, koji ne isključuju osobe s invaliditetom ili koji su u skladu sa standardima pristupačnosti; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisiju da predloži alat za ocjenu pristupačnosti uz stalno praćenje, uključujući posebne pokazatelje i konkretne ciljeve; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva EU i države članice da nakon što EU ratificira Istanbulsku konvenciju donesu posebne mjere za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom; potiče Komisiju da sastavi sveobuhvatnu europsku strategiju za borbu protiv nasilja nad ženama i da stavi poseban naglasak na žene i djevojčice s invaliditetom; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uviđa da su žene s invaliditetom, a posebno one s intelektualnim invaliditetom, izloženije rodno uvjetovanom nasilju, seksualnom uznemiravanju i drugim oblicima zlostavljanja; osim toga, priznaje da one zbog svojeg položaja ovisnosti o drugima možda nisu u mogućnosti identificirati i prijaviti zlostavljanje; naglašava da je potrebno dodatno prilagoditi provedbu Europske strategije za osobe s invaliditetom kako bi se omogućile preventivne mjere usmjerene na izbjegavanje svih oblika zlostavljanja i pružanje kvalitetne, pristupačne i prilagođene podrške žrtvama nasilja; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva EU da u cijelo zakonodavstvo EU-a i proces europskog semestra uvrsti strategiju za osobe s invaliditetom; s tim u vezi poziva na istinski strukturirani dijalog između EU-a i organizacija koje zastupaju osobe s invaliditetom radi sastavljanja strategije za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

130.

| 131. | preporučuje da se u budućoj strategiji u obzir uzme ključna uloga usluga podrške za ostvarivanje ljudskih prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

131.

| 132. | preporučuje da buduća strategija obuhvaća pitanja povezana s osposobljavanjem osoblja, što je od ključne važnosti ako se podrška pruža u skladu s načelima Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

132.

Dodatna područja djelovanja

| 133. | poziva na to da se u sva područja buduće strategije uključe jednakost, ravnopravnost spolova i nediskriminacija, uključujući primjerice pripadnike zajednice LGBTQI s invaliditetom koji su izloženi višestrukoj diskriminaciji; poziva Komisiju i države članice da promiču kampanje i tečajeve za osposobljavanje za podizanje razine osviještenosti o Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom i potrebi poštovanja raznolikosti radi borbe protiv diskriminacije, stigmatiziranja i predrasuda prema osobama s invaliditetom, osoba s psihosocijalnim poteškoćama, poteškoćama u učenju ili autizmom; |
| --- | --- |

133.

| 134. | naglašava da je potrebno uložiti veće napore za prevladavanje stereotipa i predrasuda o invaliditetu u medijima kako bi se promijenile prevladavajuće isključujuće društvene norme; poziva Komisiju i države članice da ulažu u inicijative za podizanje razine osviještenosti javnosti kako bi se osiguralo da se prikazivanjem osoba s invaliditetom kao ravnopravnih građana suzbijaju stereotipi o invaliditetu; |
| --- | --- |

134.

| 135. | skreće pozornost na poveznicu između spolnih pitanja i invaliditeta, osobito kad je riječ o informiranom pristanku za upotrebu kontracepcije, prisilnoj sterilizaciji i pristupu reproduktivnim pravima; poziva države članice da razmotre potrebu za ocjenjivanjem svojeg zakonodavstva u tom kontekstu; |
| --- | --- |

135.

| 136. | apelira na EU da uvrsti prava djece s invaliditetom u sva područja buduće strategije; |
| --- | --- |

136.

| 137. | utvrđuje da je pravna sposobnost jedan od preduvjeta za ostvarivanje ljudskih prava, uključujući pravo glasa, i da se u svakoj novoj strategiji mora težiti tome da se na temelju invaliditeta nikome ne uskraćuje pravna sposobnost ni u jednom području života; u tu svrhu ističe da bi EU trebao donijeti odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da sve osobe s invaliditetom mogu ostvarivati sva prava sadržana u Ugovorima i zakonodavstvu Europske unije, kao što su pristup pravosuđu, robi i uslugama, među ostalim bankarskim, zapošljavanju i zdravstvenoj skrbi te glasovanje na europskim izborima i prava potrošača u skladu s Konvencijom te poticati nezadiruće mjere i donošenje odluka uz podršku u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

137.

| 138. | snažno apelira na Komisiju da u novu strategiju uključi sve moguće mjere kako bi se osigurala sloboda i sigurnost svih osoba sa svim vrstama invaliditeta u skladu s Konvencijom i Odborom Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

138.

| 139. | snažno potiče Komisiju da u budućim propisima o financiranju zadrži načelo partnerstva i da zajamči da se ono u potpunosti poštuje; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisiju da promiče strukturno sudjelovanje osoba s invaliditetom i organizacija koje ih zastupaju u svim postupcima donošenja odluka na nacionalnoj razini i na razini EU-a te da financira izgradnju kapaciteta organizacija osoba s invaliditetom kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da se na strukturirani način sudjeluju u svim odlukama koje se na njih odnose; poziva države članice da nastave s osposobljavanjem u vezi s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom kako bi se zajamčilo da su osobe s invaliditetom svjesne svojih prava i da bi se mogla spriječiti diskriminacija; |
| --- | --- |

140.

| 141. | podsjeća na to da je Odbor Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom izrazio duboku zabrinutost zbog neizvjesne situacije osoba s invaliditetom u aktualnoj migracijskoj krizi u EU-u; snažno apelira na Komisiju da u svoje politike povezane s migracijom i izbjeglicama uključi invaliditet i da zajamči da su sva sredstva EU-a usmjerena na rješavanje humanitarne krize na način kojim se uključuju osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

141.

| 142. | odlučno potiče države članice da raščlanjuju podatke po vrstama invaliditeta te da usko surađuju s Eurostatom radi prikupljanja usporedivih podataka o invaliditetu u različitim područjima, što obuhvaća i osobe koje žive u ustanovama, te da istodobno strategiju za osobe s invaliditetom povežu s procesom ciljeva održivog razvoja i Programom održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

142.

| 143. | ističe potrebu za mjerljivim i usporedivim kvantitativnim i kvalitativnim pokazateljima, među ostalim o pristupačnosti, jednakosti, zapošljavanju, socijalnoj zaštiti, zdravlju, obrazovnim rezultatima i broju učenika u uključivom obrazovanju kako bi se ocijenila provedba Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom od strane EU-a i država članica te snažno potiče prikupljanje tih podataka kako bi se pomoglo u primjeni tih pokazatelja; |
| --- | --- |

143.

| 144. | apelira na EU da u suradnji s osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih zastupaju razvije sustav pokazatelja utemeljen na ljudskim pravima te sustav za prikupljanje usporedivih i sveobuhvatnih podataka, koji su raščlanjeni po spolu, dobi, ruralnom ili urbanom stanovništvu i vrsti invaliditeta; |
| --- | --- |

144.

| 145. | prepoznaje da su osobe s intelektualnim teškoćama osobito izložene diskriminaciji i zlostavljanju te su često smještene u ustanovama, bez pristupa obrazovanju i bez samoodređenja; |
| --- | --- |

145.

| 146. | snažno apelira na Komisiju i države članice da poduzmu dodatne mjere kako bi se doprijelo do najranjivijih građana kao što su osobe s invaliditetom koje su beskućnici; |
| --- | --- |

146.

| 147. | ističe da je potrebno stalno pratiti provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u skladu s njezinim člankom 33. i uz savjetovanje s organizacijama osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

147.

| 148. | poziva Komisiju da se pobrine za to da su u rad skupine Europske unije na visokoj razini za borbu protiv rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije u vezi s poboljšanjem evidentiranja i prikupljanja podataka o zločinima iz mržnje u potpunosti uključeni zločini iz mržnje prema osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

148.

| 149. | apelira na države članice da dodijele dovoljno stabilnih financijskih i ljudskih resursa za okvire za praćenje uspostavljene u skladu s člankom 33. stavkom 2. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kako bi neovisno mogli obavljati svoje zadaće; |
| --- | --- |

149.

| 150. | apelira na Komisiju da osigura primjerene resurse za okvir EU-a za praćenje kako bi im se omogućilo da svoje dužnosti obavljaju neovisno i na odgovarajući način; |
| --- | --- |

150.

| 151. | podsjeća na to da Odbor za predstavke (PETI) svake godine zaprimi znatan broj predstavki o poteškoćama s kojima se susreću osobe s invaliditetom diljem EU-a u sklopu svakodnevnih aktivnosti povezanih s osam glavnih područja djelovanja utvrđenih u Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom i drugim pitanjima pristupačnosti, kao što su pristup zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti, obrazovanju i osposobljavanju, tržištu rada, izgrađenom okruženju i prijevozu, robi i uslugama, informacijama i komunikacijama, te sudjelovanje u političkom, javnom i kulturnom životu; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva sve države članice da ratificiraju Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i da potpišu njezin Fakultativni protokol; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ističe zaštitnu ulogu koju Odbor za predstavke ima zahvaljujući postupku podnošenja predstavki (zajedno s Europskim ombudsmanom, imenovanim kako bi zaštitio građane u slučaju nepravilnosti) u kontekstu okvira EU-a za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koji podnositeljima predstavki omogućuje da ulože pritužbu na kršenje njihovih prava od strane europskih, nacionalnih i lokalnih vlasti; ističe da predstavke koje Odbor zaprima odražavaju potrebu za usvajanjem učinkovitog, horizontalnog, nediskriminirajućeg pristupa politikama za osobe s invaliditetom, koji se temelji na ljudskim pravima; ističe ulogu Agencije Europske unije za temeljna prava u jačanju temeljnih prava osoba s invaliditetom u EU-u i potpori koju EU-u pruža u provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ističe da se većina predstavki koje su podnijeli europski građani odnosi na teškoće u postupcima podnošenja zahtjeva i priznavanju i invaliditeta te teškoće u vezi sa zakašnjelim plaćanjima invalidskih mirovina od strane relevantnih administrativnih službi; naglašava da bi se u okviru provedbe Europske strategije za osobe s invaliditetom i njezinih mjera u području socijalne zaštite posebna pozornost trebala posvetiti tim pitanjima, u skladu s člankom 28. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom o primjerenom životnom standardu i socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

154.

o

o o

| 155. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

155.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  UNCRPD/C/EU/CO/1.

(3)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(4)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0485.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0360.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0318.

(8)  SL C 353, 27.9.2016., str. 41.

(9)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 9.

(10)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 23.

(11)  U kontekstu ove rezolucije, izraz „punopravni građanin” trebalo bi tumačiti u smislu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, prema kojoj bi sve osobe s invaliditetom trebale moći u potpunosti uživati sva ljudska prava.

(12)  Presuda Suda od 11. travnja 2013., HK Danmark, spojeni predmeti C-335/11 i C-337/11, ECLI:EU:C:2013:222, stavci 29.–30.; presuda Suda od 18. ožujka 2014., Z, C-363/12, ECLI:EU:C:2014:159, stavak 73.; presuda Suda od 22. svibnja 2014., Glatzel, C-356/12, ECLI:EU:C:2014:350, stavak 68.

(13)  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1.).

(14)  Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

(15)  Uredba (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91 (SL L 46, 17.2.2004., str. 1.).

(16)  Direktiva Vijeća 93/109/EZ od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (SL L 329, 30.12.1993., str. 34.).

(17)  Direktiva Vijeća 94/80/EZ od 19. prosinca 1994. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (SL L 368, 31.12.1994., str. 38.).

(18)  Prijedlog direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu opredijeljenost (COM(2008)0426).

(19)  Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

(20)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 200, 7.6.2004., str. 1.).

(21)  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

---

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 15. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/130 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/130

---

P8_TA(2017)0440

Istočno partnerstvo: sastanak na vrhu u studenom 2017.

Preporuka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2017/2130(INI))

(2018/C 356/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir uspostavu Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009. kao zajedničkog pothvata EU-a i njegovih istočnih partnera Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009. kao zajedničkog pothvata EU-a i njegovih istočnih partnera Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva održanih u Varšavi 2011., Vilniusu 2013. i Rigi 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva održanih u Varšavi 2011., Vilniusu 2013. i Rigi 2015.,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju koju su 25. ožujka 2017. u Rimu donijeli čelnici 27 država članica te Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju koju su 25. ožujka 2017. u Rimu donijeli čelnici 27 država članica te Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija,

| — | uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronesta, Foruma za civilno društvo Istočnog partnerstva i Odbora regija te Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronesta, Foruma za civilno društvo Istočnog partnerstva i Odbora regija te Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP),

| — | uzimajući u obzir komunikacije Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva, a osobito izvješće iz 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018) i revidirani radni dokument iz 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), kao i komunikaciju iz 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva, a osobito izvješće iz 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018) i revidirani radni dokument iz 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), kao i komunikaciju iz 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), svoje rezolucije, osobito od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija i stanju medija u Azerbajdžanu (2), od 6. travnja 2017. (3) i 24. studenoga 2016. (4) o stanju u Bjelarusu, od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (5), od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (6), od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju / područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (7) i od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), svoje rezolucije, osobito od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija i stanju medija u Azerbajdžanu (2), od 6. travnja 2017. (3) i 24. studenoga 2016. (4) o stanju u Bjelarusu, od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (5), od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (6), od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju / područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (7) i od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine od 3. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine od 3. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0308/2017),

| A. | budući da se Istočno partnerstvo temelji na zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove, Ukrajine i Europske unije da će svoje odnose produbljivati i pridržavati se međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, temeljne slobode i rodnu jednakost, kao i načela tržišnog gospodarstva, održivog razvoja i dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

A.

budući da se Istočno partnerstvo temelji na zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove, Ukrajine i Europske unije da će svoje odnose produbljivati i pridržavati se međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, temeljne slobode i rodnu jednakost, kao i načela tržišnog gospodarstva, održivog razvoja i dobrog upravljanja;

| B. | budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi promicanja stabilnosti, izgradnje povjerenja i suradnje, potpore demokratskim reformama, dobrosusjedskim odnosima, mirnom rješavanju sukoba i regionalnoj suradnji, poboljšanja međuljudskih kontakata i poticanja trgovine, u cilju jačanja političkog dijaloga i pridruživanja, kao i gospodarske suradnje i integracije; |
| --- | --- |

B.

budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi promicanja stabilnosti, izgradnje povjerenja i suradnje, potpore demokratskim reformama, dobrosusjedskim odnosima, mirnom rješavanju sukoba i regionalnoj suradnji, poboljšanja međuljudskih kontakata i poticanja trgovine, u cilju jačanja političkog dijaloga i pridruživanja, kao i gospodarske suradnje i integracije;

| C. | budući da u okviru svoje Globalne strategije i revidirane europske politike susjedstva EU nastoji privući svoje partnere ubrzanim političkim pridruživanjem i gospodarskom integracijom s EU-om, a istodobno ima za cilj promicanje političke stabilizacije, društvene otpornosti i gospodarskog blagostanja u svojem susjedstvu, kao i pružanje mogućnosti privilegiranih političkih i gospodarskih odnosa u skladu s ambicijama svake od partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

C.

budući da u okviru svoje Globalne strategije i revidirane europske politike susjedstva EU nastoji privući svoje partnere ubrzanim političkim pridruživanjem i gospodarskom integracijom s EU-om, a istodobno ima za cilj promicanje političke stabilizacije, društvene otpornosti i gospodarskog blagostanja u svojem susjedstvu, kao i pružanje mogućnosti privilegiranih političkih i gospodarskih odnosa u skladu s ambicijama svake od partnerskih zemalja;

| D. | budući da je EU predan nastavku suradnje sa svim zemljama Istočnog partnerstva, s obzirom na to da EU smatra da je suradnja sama po sebi vrijednost i čvrsto vjeruje da se njome stvaraju koristi za sve dotične strane, sve dok europske temeljne vrijednosti nisu ugrožene ili dovedene u pitanje; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU predan nastavku suradnje sa svim zemljama Istočnog partnerstva, s obzirom na to da EU smatra da je suradnja sama po sebi vrijednost i čvrsto vjeruje da se njome stvaraju koristi za sve dotične strane, sve dok europske temeljne vrijednosti nisu ugrožene ili dovedene u pitanje;

| E. | budući da EU i njegovi partneri trebaju preuzete obveze pratiti sredstvima i instrumentima te da se partnerske zemlje trebaju više usredotočiti na provedbu postojećih sporazuma; |
| --- | --- |

E.

budući da EU i njegovi partneri trebaju preuzete obveze pratiti sredstvima i instrumentima te da se partnerske zemlje trebaju više usredotočiti na provedbu postojećih sporazuma;

| F. | budući da su sudionici sastanka na vrhu u Rigi 2015. pozvali da se do sljedećeg sastanka na vrhu ostvari napredak u području (1) jačanja institucija i dobrog upravljanja, (2) mobilnosti i međuljudskih kontakata, (3) gospodarskog razvoja i tržišnih prilika te (4) povezanosti, energetske učinkovitosti, okoliša i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

F.

budući da su sudionici sastanka na vrhu u Rigi 2015. pozvali da se do sljedećeg sastanka na vrhu ostvari napredak u području (1) jačanja institucija i dobrog upravljanja, (2) mobilnosti i međuljudskih kontakata, (3) gospodarskog razvoja i tržišnih prilika te (4) povezanosti, energetske učinkovitosti, okoliša i klimatskih promjena;

| G. | budući da je od posljednjeg sastanka na vrhu ostvaren znatan napredak, osobito sklapanjem i stupanjem na snagu triju sporazuma o pridruživanju, kao i o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te bezviznih režima s Gruzijom i Ukrajinom od 2017. (i s Moldovom od 2014.), završetkom pregovora o sveobuhvatnom i pojačanom sporazumu o partnerstvu s Armenijom (primjer toga kako članstvo u Euroazijskoj ekonomskoj uniji i sudjelovanje u strategijama EU-a o susjedstvu mogu koegzistirati), početkom pregovora o novom sveobuhvatnom sporazumu s Azerbajdžanom, donošenjem važnih reformi u nizu tih zemalja, uz političku, tehničku i financijsku potporu Europske unije, i nastavkom politike „kritičkog angažmana” prema Bjelarusu; |
| --- | --- |

G.

budući da je od posljednjeg sastanka na vrhu ostvaren znatan napredak, osobito sklapanjem i stupanjem na snagu triju sporazuma o pridruživanju, kao i o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te bezviznih režima s Gruzijom i Ukrajinom od 2017. (i s Moldovom od 2014.), završetkom pregovora o sveobuhvatnom i pojačanom sporazumu o partnerstvu s Armenijom (primjer toga kako članstvo u Euroazijskoj ekonomskoj uniji i sudjelovanje u strategijama EU-a o susjedstvu mogu koegzistirati), početkom pregovora o novom sveobuhvatnom sporazumu s Azerbajdžanom, donošenjem važnih reformi u nizu tih zemalja, uz političku, tehničku i financijsku potporu Europske unije, i nastavkom politike „kritičkog angažmana” prema Bjelarusu;

| H. | budući da je od uspostave Istočnog partnerstva u Pragu u nekim od država osnivačica zabilježeno sveopće pogoršanje stanja ljudskih prava i zaokret u demokratskim tendencijama; budući da će jedan od glavnih izazova biti omogućiti lakši aktualni prijelaz na uključivu, odgovornu, stabilnu i održivu demokraciju; |
| --- | --- |

H.

budući da je od uspostave Istočnog partnerstva u Pragu u nekim od država osnivačica zabilježeno sveopće pogoršanje stanja ljudskih prava i zaokret u demokratskim tendencijama; budući da će jedan od glavnih izazova biti omogućiti lakši aktualni prijelaz na uključivu, odgovornu, stabilnu i održivu demokraciju;

| I. | budući da je povećana mobilnost i jačanje izravnih kontakata među ljudima iz partnerskih zemalja i EU-a i dalje nezamjenjiv instrument za promicanje europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

I.

budući da je povećana mobilnost i jačanje izravnih kontakata među ljudima iz partnerskih zemalja i EU-a i dalje nezamjenjiv instrument za promicanje europskih vrijednosti;

| J. | budući da se novim strateškim planom rada koji su predložili Komisija i ESVD i koji je spoj bilateralne i regionalne suradnje nastoji usmjeravati budući rad EU-a i šest partnerskih zemalja stavljajući naglasak na dvadeset ciljeva do 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da se novim strateškim planom rada koji su predložili Komisija i ESVD i koji je spoj bilateralne i regionalne suradnje nastoji usmjeravati budući rad EU-a i šest partnerskih zemalja stavljajući naglasak na dvadeset ciljeva do 2020.;

| K. | budući da su neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost istočnih partnera EU-a i dalje ugroženi zbog neriješenih regionalnih sukoba, među ostalim sukoba koje je inicirala i u kojima još uvijek aktivno sudjeluje Ruska Federacija, što je u suprotnosti s njezinim međunarodnim obvezama poštovanja međunarodnog pravnog poretka; budući da bi EU trebao imati aktivniju ulogu u mirnom rješavanju svih postojećih sukoba u svojem susjedstvu; budući da ruska agresija prema Ukrajini, pripojenje Krimskog poluotoka i nastavak okupacije dviju gruzijskih regija, kao i ruske hibridne prijetnje, uključujući ruske aktivnosti destabilizacije i propagande, prijete europskoj sigurnosti u cjelini; |
| --- | --- |

K.

budući da su neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost istočnih partnera EU-a i dalje ugroženi zbog neriješenih regionalnih sukoba, među ostalim sukoba koje je inicirala i u kojima još uvijek aktivno sudjeluje Ruska Federacija, što je u suprotnosti s njezinim međunarodnim obvezama poštovanja međunarodnog pravnog poretka; budući da bi EU trebao imati aktivniju ulogu u mirnom rješavanju svih postojećih sukoba u svojem susjedstvu; budući da ruska agresija prema Ukrajini, pripojenje Krimskog poluotoka i nastavak okupacije dviju gruzijskih regija, kao i ruske hibridne prijetnje, uključujući ruske aktivnosti destabilizacije i propagande, prijete europskoj sigurnosti u cjelini;

| L. | budući da se politika Istočnog partnerstva temelji na suverenom pravu svakog partnera da odabere stupanj ambicioznosti koji nastoji ostvariti u svojim odnosima s EU-om; budući da bi partneri koji žele bliskije odnose s EU-om, a ispunjavaju postojeće obveze u području reformi, trebali u skladu s načelom „više za više” moći računati na veću potporu i pomoć u postizanju obostrano postavljenih ciljeva; |
| --- | --- |

L.

budući da se politika Istočnog partnerstva temelji na suverenom pravu svakog partnera da odabere stupanj ambicioznosti koji nastoji ostvariti u svojim odnosima s EU-om; budući da bi partneri koji žele bliskije odnose s EU-om, a ispunjavaju postojeće obveze u području reformi, trebali u skladu s načelom „više za više” moći računati na veću potporu i pomoć u postizanju obostrano postavljenih ciljeva;

| 1. | preporučuje Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje: |
| --- | --- |

1.

O budućnosti Istočnog partnerstva

| (a) | da osiguraju da sastanak na vrhu u studenome 2017. bude usmjeren prema budućnosti i da se njime uspostavi nova dinamika i jasna politička vizija za budućnost Istočnog partnerstva kao dugoročne politike; da zajamče da će se ishodima tog sastanka na vrhu prije svega pružiti osnova za poštovanje temeljnih vrijednosti Europske unije, osobito poštovanja demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava, dobrog upravljanja, građanskih prava, nediskriminacije i rodne jednakosti, na kojima se temelji Istočno partnerstvo, ističući da su te vrijednosti okosnica sporazuma o pridruživanju i prepoznajući obvezu dotičnih partnera da te vrijednosti provode i promiču; |
| --- | --- |

(a)

da osiguraju da sastanak na vrhu u studenome 2017. bude usmjeren prema budućnosti i da se njime uspostavi nova dinamika i jasna politička vizija za budućnost Istočnog partnerstva kao dugoročne politike; da zajamče da će se ishodima tog sastanka na vrhu prije svega pružiti osnova za poštovanje temeljnih vrijednosti Europske unije, osobito poštovanja demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava, dobrog upravljanja, građanskih prava, nediskriminacije i rodne jednakosti, na kojima se temelji Istočno partnerstvo, ističući da su te vrijednosti okosnica sporazuma o pridruživanju i prepoznajući obvezu dotičnih partnera da te vrijednosti provode i promiču;

| (b) | da ispune velika očekivanja građana u svim partnerskim zemljama u pogledu iskorjenjivanja korupcije, borbe protiv organiziranog kriminala i jačanja vladavine prava i dobrog upravljanja; da od partnera stoga zatraže da se ponovno obvežu na donošenje i potpuno provođenje reformi u području pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, na temelju adekvatnih programa s jasno definiranim ciljevima i rokovima; |
| --- | --- |

(b)

da ispune velika očekivanja građana u svim partnerskim zemljama u pogledu iskorjenjivanja korupcije, borbe protiv organiziranog kriminala i jačanja vladavine prava i dobrog upravljanja; da od partnera stoga zatraže da se ponovno obvežu na donošenje i potpuno provođenje reformi u području pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, na temelju adekvatnih programa s jasno definiranim ciljevima i rokovima;

| (c) | da ojačaju civilno društvo u partnerskim zemljama i njegovu ključnu ulogu u okviru Istočnog partnerstva, kao nezamjenjivog aktera u procesu demokratske konsolidacije i kao platforme za regionalnu suradnju, beskompromisnim protivljenjem svakom zakonodavstvu i mjerama kojim se želi ograničiti njegove zakonite aktivnosti i poticanjem njegova većeg sudjelovanja u izradi, nadgledanju i praćenju provedbe reformi u vezi s Partnerstvom, kao i poticanjem transparentnosti i odgovornosti javnih institucija; |
| --- | --- |

(c)

da ojačaju civilno društvo u partnerskim zemljama i njegovu ključnu ulogu u okviru Istočnog partnerstva, kao nezamjenjivog aktera u procesu demokratske konsolidacije i kao platforme za regionalnu suradnju, beskompromisnim protivljenjem svakom zakonodavstvu i mjerama kojim se želi ograničiti njegove zakonite aktivnosti i poticanjem njegova većeg sudjelovanja u izradi, nadgledanju i praćenju provedbe reformi u vezi s Partnerstvom, kao i poticanjem transparentnosti i odgovornosti javnih institucija;

| (d) | da potiču izborne reforme kojima se jamči da su pravni okviri u skladu s međunarodnim standardima, preporukama međunarodnih promatračkih misija pod vodstvom OESS-a i mišljenja Venecijanske komisije i koje se ostvaruju u okviru transparentnog postupka i opsežnih savjetovanja te su u najvećoj mogućoj mjeri rezultat konsenzusa s oporbom i civilnim društvom, u cilju unapređenja izbornih okvira bez ikakvih pristranosti prema strankama na vlasti; da zajamče da EU strogo primjenjuje postojeće uvjete povezane s izbornim reformama; |
| --- | --- |

(d)

da potiču izborne reforme kojima se jamči da su pravni okviri u skladu s međunarodnim standardima, preporukama međunarodnih promatračkih misija pod vodstvom OESS-a i mišljenja Venecijanske komisije i koje se ostvaruju u okviru transparentnog postupka i opsežnih savjetovanja te su u najvećoj mogućoj mjeri rezultat konsenzusa s oporbom i civilnim društvom, u cilju unapređenja izbornih okvira bez ikakvih pristranosti prema strankama na vlasti; da zajamče da EU strogo primjenjuje postojeće uvjete povezane s izbornim reformama;

| (e) | da zajamče da će se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. uzeti u obzir dosadašnja postignuća, naglasiti potreba za ispunjenjem već preuzetih obveza i dati novi poticaj budućem razvoju Istočnog partnerstva, uključujući postizanje konkretnih rezultata za građane, osobito u pogledu zapošljavanja, smanjenja socioekonomskih nejednakosti, prometa i povezanosti, energetske neovisnosti, mobilnosti i obrazovanja, napominjući da je novi europski plan za vanjska ulaganja važan instrument u tom pogledu; |
| --- | --- |

(e)

da zajamče da će se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. uzeti u obzir dosadašnja postignuća, naglasiti potreba za ispunjenjem već preuzetih obveza i dati novi poticaj budućem razvoju Istočnog partnerstva, uključujući postizanje konkretnih rezultata za građane, osobito u pogledu zapošljavanja, smanjenja socioekonomskih nejednakosti, prometa i povezanosti, energetske neovisnosti, mobilnosti i obrazovanja, napominjući da je novi europski plan za vanjska ulaganja važan instrument u tom pogledu;

| (f) | da ulažu napore u rješavanje problema nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih, pa i s pomoću paketa mjera potpore za mlade, kao što je program EU4Youth, te u razvoj vještina koje su prilagođene potrebama tržišta rada, među ostalim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, poticanjem poduzetništva i lokalnih industrija, podupiranjem održive poljoprivrede i razvojem turizma i digitalnog gospodarstva, širenjem socijalne infrastrukture i sektora javnih i privatnih usluga, između ostalog u području zdravstva i skrbi; |
| --- | --- |

(f)

da ulažu napore u rješavanje problema nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih, pa i s pomoću paketa mjera potpore za mlade, kao što je program EU4Youth, te u razvoj vještina koje su prilagođene potrebama tržišta rada, među ostalim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, poticanjem poduzetništva i lokalnih industrija, podupiranjem održive poljoprivrede i razvojem turizma i digitalnog gospodarstva, širenjem socijalne infrastrukture i sektora javnih i privatnih usluga, između ostalog u području zdravstva i skrbi;

| (g) | da promiču i aktivno podržavaju provedbu politika za suzbijanje diskriminacije u svim sektorima društva; da zajamče rodnu jednakost u javnim politikama i potporu zapošljivosti i poduzetništvu žena, jamčeći daljnju provedbu te politike i nakon predviđenog cilja do 2020. godine; |
| --- | --- |

(g)

da promiču i aktivno podržavaju provedbu politika za suzbijanje diskriminacije u svim sektorima društva; da zajamče rodnu jednakost u javnim politikama i potporu zapošljivosti i poduzetništvu žena, jamčeći daljnju provedbu te politike i nakon predviđenog cilja do 2020. godine;

| (h) | da se obvežu na zajednički rad na povećanju mobilnosti između EU-a i partnerskih zemalja; da pruže potporu Moldovi, Gruziji i Ukrajini u provedbi sporazuma o liberalizaciji viznog režima te zajamče da u budućnosti ne dođe do aktivacije mehanizama suspenzije, osobito bliskom suradnjom u području policije i carine u cilju zaštite od sigurnosnih prijetnji, kriminala i prekoračenja ostanka; da započnu dijaloge o viznom režimu s Armenijom, potaknu napredovanje Azerbajdžana u provedbi sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza i o ponovnom prihvatu u cilju započinjanja dijaloga o viznom režimu u budućnosti te da finaliziraju pregovore o sporazumima o pojednostavnjenju izdavanja viza i o ponovnom prihvatu s Bjelarusom u korist njegovih građana, ostvare li te zemlje znatan napredak u području temeljnih vrijednosti i ispune li točno utvrđene uvjete iz akcijskih planova za liberalizaciju viznog režima; |
| --- | --- |

(h)

da se obvežu na zajednički rad na povećanju mobilnosti između EU-a i partnerskih zemalja; da pruže potporu Moldovi, Gruziji i Ukrajini u provedbi sporazuma o liberalizaciji viznog režima te zajamče da u budućnosti ne dođe do aktivacije mehanizama suspenzije, osobito bliskom suradnjom u području policije i carine u cilju zaštite od sigurnosnih prijetnji, kriminala i prekoračenja ostanka; da započnu dijaloge o viznom režimu s Armenijom, potaknu napredovanje Azerbajdžana u provedbi sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza i o ponovnom prihvatu u cilju započinjanja dijaloga o viznom režimu u budućnosti te da finaliziraju pregovore o sporazumima o pojednostavnjenju izdavanja viza i o ponovnom prihvatu s Bjelarusom u korist njegovih građana, ostvare li te zemlje znatan napredak u području temeljnih vrijednosti i ispune li točno utvrđene uvjete iz akcijskih planova za liberalizaciju viznog režima;

| (i) | da dodatno povećaju mogućnosti bliske suradnje u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, osobito olakšavanjem sudjelovanja u programima kao što su Erasmus+, program „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, EU4Innovation, kao i davanjem kreditnog jamstva od strane Grupe Europske investicijske banke u okviru njezina programa InnovFin; da pruže potporu u svrhu reforme obrazovanja i rješavanja jaza u pogledu istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(i)

da dodatno povećaju mogućnosti bliske suradnje u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, osobito olakšavanjem sudjelovanja u programima kao što su Erasmus+, program „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, EU4Innovation, kao i davanjem kreditnog jamstva od strane Grupe Europske investicijske banke u okviru njezina programa InnovFin; da pruže potporu u svrhu reforme obrazovanja i rješavanja jaza u pogledu istraživanja i inovacija;

| (j) | da zajamče da će se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. također osigurati novi zamah u poticanju održivog gospodarskog rasta, modernizacije postojećih sektora te prilika za trgovinu i ulaganja, među ostalim međuregionalnih prilika za prekograničnu suradnju, s posebnim naglaskom na poduzetništvu te na malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima); |
| --- | --- |

(j)

da zajamče da će se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. također osigurati novi zamah u poticanju održivog gospodarskog rasta, modernizacije postojećih sektora te prilika za trgovinu i ulaganja, među ostalim međuregionalnih prilika za prekograničnu suradnju, s posebnim naglaskom na poduzetništvu te na malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima);

| (k) | da pozovu na prilagođenu potporu EU-a programima pridruživanja i povezanim strukturnim reformama, osobito onima kojima se poboljšava konkurentnost i omogućuje povoljnije poslovno okruženje te odgovarajući pristup izvorima financiranja, među ostalim u okviru inicijative EU4Business; da pomno nadziru provedbu sporazuma o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine kako bi se izbjegao socijalni i ekološki damping; da osmisle ciljanu pomoć za MSP-ove kako bi im se pomoglo da u potpunosti iskoriste potencijal tih sporazuma; da promiču i podržavaju istinsku reformu ekonomskog sustava usmjerenu na postupno ukidanje monopola ograničavajući ulogu oligarha uvođenjem adekvatnih zakona, kao i opsežnu reformu bankarskog i financijskog sektora u svrhu borbe protiv pranja novca i utaje poreza; |
| --- | --- |

(k)

da pozovu na prilagođenu potporu EU-a programima pridruživanja i povezanim strukturnim reformama, osobito onima kojima se poboljšava konkurentnost i omogućuje povoljnije poslovno okruženje te odgovarajući pristup izvorima financiranja, među ostalim u okviru inicijative EU4Business; da pomno nadziru provedbu sporazuma o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine kako bi se izbjegao socijalni i ekološki damping; da osmisle ciljanu pomoć za MSP-ove kako bi im se pomoglo da u potpunosti iskoriste potencijal tih sporazuma; da promiču i podržavaju istinsku reformu ekonomskog sustava usmjerenu na postupno ukidanje monopola ograničavajući ulogu oligarha uvođenjem adekvatnih zakona, kao i opsežnu reformu bankarskog i financijskog sektora u svrhu borbe protiv pranja novca i utaje poreza;

| (l) | da pruže potporu razvoju potrebne prometne infrastrukture i infrastrukture za povezivanje, među ostalim u okviru ambicioznog plana ulaganja u osnovnu mrežu TEN-T, te da promiču međuregionalnu trgovinu; da podupru infrastrukturne projekte koji će pružiti nove mogućnosti za trgovinu i omogućiti veću komunikaciju i razmjenu između EU-a i partnerskih zemalja, kao i među samim partnerima; |
| --- | --- |

(l)

da pruže potporu razvoju potrebne prometne infrastrukture i infrastrukture za povezivanje, među ostalim u okviru ambicioznog plana ulaganja u osnovnu mrežu TEN-T, te da promiču međuregionalnu trgovinu; da podupru infrastrukturne projekte koji će pružiti nove mogućnosti za trgovinu i omogućiti veću komunikaciju i razmjenu između EU-a i partnerskih zemalja, kao i među samim partnerima;

| (m) | da poboljšaju energetsku neovisnost i učinkovitost posebnim ulaganjima i diversifikacijom izvora energije, naročito u pogledu obnovljive energije i smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima, pojačanom suradnjom u svim prioritetnim područjima obuhvaćenima energetskom unijom EU-a i boljom integracijom energetskih tržišta partnerskih zemalja i europskog energetskog tržišta, s posebnim naglaskom na međupovezanosti i infrastrukturi; da zajamče da su dionice na kopnu i na moru cjevovodne infrastrukture u regiji, uključujući plinovod Sjeverni tok 2, potpuno u skladu sa zakonodavstvom EU-a i strategijom energetske unije i da se njima ne ugrožava regionalna energetska sigurnost; da surađuju s istočnim partnerima radi potpore kućanstvima koja su najviše pogođena sve višim cijenama energije; |
| --- | --- |

(m)

da poboljšaju energetsku neovisnost i učinkovitost posebnim ulaganjima i diversifikacijom izvora energije, naročito u pogledu obnovljive energije i smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima, pojačanom suradnjom u svim prioritetnim područjima obuhvaćenima energetskom unijom EU-a i boljom integracijom energetskih tržišta partnerskih zemalja i europskog energetskog tržišta, s posebnim naglaskom na međupovezanosti i infrastrukturi; da zajamče da su dionice na kopnu i na moru cjevovodne infrastrukture u regiji, uključujući plinovod Sjeverni tok 2, potpuno u skladu sa zakonodavstvom EU-a i strategijom energetske unije i da se njima ne ugrožava regionalna energetska sigurnost; da surađuju s istočnim partnerima radi potpore kućanstvima koja su najviše pogođena sve višim cijenama energije;

| (n) | da zajamče potpuno poštovanje međunarodnih sporazuma i obveza u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite okoliša; da ulažu više napora za ispunjenje obveza u pogledu klimatskih promjena, među ostalim razvijanjem svijesti javnosti te postupnim i održivim ukidanjem zastarjelih elektrana u Armeniji i Ukrajini; da pomno prate razvoj novih projekata kao što su nuklearne elektrane u Ostrovecu u Bjelarusu; |
| --- | --- |

(n)

da zajamče potpuno poštovanje međunarodnih sporazuma i obveza u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite okoliša; da ulažu više napora za ispunjenje obveza u pogledu klimatskih promjena, među ostalim razvijanjem svijesti javnosti te postupnim i održivim ukidanjem zastarjelih elektrana u Armeniji i Ukrajini; da pomno prate razvoj novih projekata kao što su nuklearne elektrane u Ostrovecu u Bjelarusu;

| (o) | da zajamče da se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. također prione rješavanju sigurnosnih prijetnji i sukoba koji ugrožavaju neovisnost, suverenitet, teritorijalnu cjelovitost, temeljna ljudska prava te političku, društvenu i gospodarsku stabilnost i razvoj partnerskih zemalja i cijele te regije; |
| --- | --- |

(o)

da zajamče da se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. također prione rješavanju sigurnosnih prijetnji i sukoba koji ugrožavaju neovisnost, suverenitet, teritorijalnu cjelovitost, temeljna ljudska prava te političku, društvenu i gospodarsku stabilnost i razvoj partnerskih zemalja i cijele te regije;

| (p) | da se obvežu na održavanje jedinstva u djelovanju među državama članicama EU-a pri izvršavanju kolektivnog pritiska na Rusiju, čija je vojna prisutnost u regiji unatoč tome proteklih godina porasla, osobito pojačanim ciljanim mjerama ograničavanja; da se također obvežu na razrješenje sukoba u istočnoj Ukrajini potpunom i istinskom provedbom sporazuma iz Minska i zadržavanjem misije praćenja OESS-a, na rješavanje sukoba između Rusije i Gruzije konkretnim rezultatima Međunarodne rasprave u Ženevi i potpunom ruskom provedbom sporazuma o prekidu vatre iz 2008., na ponovnu uspostavu potpunog suvereniteta Ukrajine na Krimu, kao i uspostavu suvereniteta Gruzije na njezinim okupiranim područjima u Južnoj Osetiji i Abhaziji te suvereniteta Moldove u Pridnjestrovlju, na obraćanje pozornosti na opasnu ekološku situaciju u istočnoj Ukrajini, na pružanje potpore partnerima u jačanju otpornosti, te na suzbijanje daljnjih prijetnji smaknuća pod sponzorstvom države, kiberratovanja, dezinformiranja i drugih oblika destabilizacije; |
| --- | --- |

(p)

da se obvežu na održavanje jedinstva u djelovanju među državama članicama EU-a pri izvršavanju kolektivnog pritiska na Rusiju, čija je vojna prisutnost u regiji unatoč tome proteklih godina porasla, osobito pojačanim ciljanim mjerama ograničavanja; da se također obvežu na razrješenje sukoba u istočnoj Ukrajini potpunom i istinskom provedbom sporazuma iz Minska i zadržavanjem misije praćenja OESS-a, na rješavanje sukoba između Rusije i Gruzije konkretnim rezultatima Međunarodne rasprave u Ženevi i potpunom ruskom provedbom sporazuma o prekidu vatre iz 2008., na ponovnu uspostavu potpunog suvereniteta Ukrajine na Krimu, kao i uspostavu suvereniteta Gruzije na njezinim okupiranim područjima u Južnoj Osetiji i Abhaziji te suvereniteta Moldove u Pridnjestrovlju, na obraćanje pozornosti na opasnu ekološku situaciju u istočnoj Ukrajini, na pružanje potpore partnerima u jačanju otpornosti, te na suzbijanje daljnjih prijetnji smaknuća pod sponzorstvom države, kiberratovanja, dezinformiranja i drugih oblika destabilizacije;

| (q) | da naglase da je sudjelovanje istočnih partnera u vojnim vježbama usmjerenim na EU i/ili na nekog od njegovih partnera, kao što je vojna vježba Zapad 2017. provedena u Bjelarusu pod vodstvom Rusije, neprihvatljivo; da osiguraju da partnerske zemlje u budućnosti ne sudjeluju u takvim vježbama; |
| --- | --- |

(q)

da naglase da je sudjelovanje istočnih partnera u vojnim vježbama usmjerenim na EU i/ili na nekog od njegovih partnera, kao što je vojna vježba Zapad 2017. provedena u Bjelarusu pod vodstvom Rusije, neprihvatljivo; da osiguraju da partnerske zemlje u budućnosti ne sudjeluju u takvim vježbama;

| (r) | da pozovu da se odmah okončaju vojna neprijateljstva između snaga Armenije i Azerbajdžana u kojima su nepotrebno izgubili živote civili i vojnici, a kojima se istodobno onemogućuje socioekonomski razvoj; da ponovno izraze potporu naporima supredsjedatelja Skupine iz Minska OESS-a u rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu i njihovim temeljnim načelima iz 2009., koja uključuju teritorijalnu cjelovitost, samoodređenje i nekorištenje sile; da pozovu Armeniju i Azerbajdžan da ponovno u dobroj vjeri započnu pregovore s ciljem provedbe tih načela u svrhu okončanja sukoba koji se ne može riješiti korištenjem vojne sile; da pozovu vlade Armenije i Azerbajdžana da održe razgovore na visokoj razini i da se obvežu na istinsku provedbu mjera izgradnje međusobnog povjerenja i dijaloga između civilnih društava u Armeniji i Azerbajdžanu; da ratifikaciju novih sporazuma između EU-a i svake od stranaka uvjetuju preuzimanjem smislenih obveza i ostvarenja znatnog napretka razrješenja sukoba kao što su održavanje primirja i podupiranje provedbe temeljnih načela iz 2009.; |
| --- | --- |

(r)

da pozovu da se odmah okončaju vojna neprijateljstva između snaga Armenije i Azerbajdžana u kojima su nepotrebno izgubili živote civili i vojnici, a kojima se istodobno onemogućuje socioekonomski razvoj; da ponovno izraze potporu naporima supredsjedatelja Skupine iz Minska OESS-a u rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu i njihovim temeljnim načelima iz 2009., koja uključuju teritorijalnu cjelovitost, samoodređenje i nekorištenje sile; da pozovu Armeniju i Azerbajdžan da ponovno u dobroj vjeri započnu pregovore s ciljem provedbe tih načela u svrhu okončanja sukoba koji se ne može riješiti korištenjem vojne sile; da pozovu vlade Armenije i Azerbajdžana da održe razgovore na visokoj razini i da se obvežu na istinsku provedbu mjera izgradnje međusobnog povjerenja i dijaloga između civilnih društava u Armeniji i Azerbajdžanu; da ratifikaciju novih sporazuma između EU-a i svake od stranaka uvjetuju preuzimanjem smislenih obveza i ostvarenja znatnog napretka razrješenja sukoba kao što su održavanje primirja i podupiranje provedbe temeljnih načela iz 2009.;

| (s) | da pozovu na kontinuiranu potporu radu misija EU-a i OESS-a u Gruziji, Moldovi i istočnoj Ukrajini kao neophodnih operacija u svrhu jamčenja mira i sigurnosti, ponajprije u korist građana na terenu; da osiguraju djelotvornu provedbu mandata tih misija i apeliraju na Rusiju da misijama zajamči neometani pristup; da razmotre podupiranje raspoređivanja naoružane policijske misije OESS-a u istočnoj Ukrajini; da zajedno s partnerskim zemljama razmotre mogućnost pojačane uloge EU-a u rješavanju tih sukoba, među ostalim pokretanjem ambicioznih i sveobuhvatnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) sa zadaćom povećanja sigurnosti i stabilnosti; |
| --- | --- |

(s)

da pozovu na kontinuiranu potporu radu misija EU-a i OESS-a u Gruziji, Moldovi i istočnoj Ukrajini kao neophodnih operacija u svrhu jamčenja mira i sigurnosti, ponajprije u korist građana na terenu; da osiguraju djelotvornu provedbu mandata tih misija i apeliraju na Rusiju da misijama zajamči neometani pristup; da razmotre podupiranje raspoređivanja naoružane policijske misije OESS-a u istočnoj Ukrajini; da zajedno s partnerskim zemljama razmotre mogućnost pojačane uloge EU-a u rješavanju tih sukoba, među ostalim pokretanjem ambicioznih i sveobuhvatnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) sa zadaćom povećanja sigurnosti i stabilnosti;

| (t) | da pozovu partnere EU-a na punu suradnju s EU-om u rješavanju izazova kao što su nezakonita migracija, terorizam, kiberkriminal te trgovina ljudima, krijumčarenje i nezakonita trgovina; |
| --- | --- |

(t)

da pozovu partnere EU-a na punu suradnju s EU-om u rješavanju izazova kao što su nezakonita migracija, terorizam, kiberkriminal te trgovina ljudima, krijumčarenje i nezakonita trgovina;

| (u) | da u okviru politike Istočnog partnerstva razmotre privlačan dugoročan model „EaP+” za pridružene zemlje koje su ostvarile znatan napredak u pogledu reformi povezanih sa sporazumom o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, koji bi u konačnici doveo do pristupanja carinskoj uniji, energetskoj uniji, digitalnoj uniji i schengenskom području, daljnjeg pristupa unutarnjem tržištu EU-a, integracije u prometne mreže EU-a, industrijskih partnerstava, povećanog sudjelovanja u drugim programima i agencijama EU-a, pojačane suradnje u području ZSOP-a, kao i do kratkoročnijih mjera kao što su dodatne jednostrane tarifne povlastice, konkretni raspored za ukidanje tarifa za roaming između partnerskih zemalja i EU-a te razvoj širokopojasne mreže visokog kapaciteta; da otvore model „EaP+” i za druge zemlje Istočnog partnerstva jednom kad budu spremne za takve pojačane obveze i kad postignu znatan napredak u provedbi uzajamno dogovorenih reformi; |
| --- | --- |

(u)

da u okviru politike Istočnog partnerstva razmotre privlačan dugoročan model „EaP+” za pridružene zemlje koje su ostvarile znatan napredak u pogledu reformi povezanih sa sporazumom o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, koji bi u konačnici doveo do pristupanja carinskoj uniji, energetskoj uniji, digitalnoj uniji i schengenskom području, daljnjeg pristupa unutarnjem tržištu EU-a, integracije u prometne mreže EU-a, industrijskih partnerstava, povećanog sudjelovanja u drugim programima i agencijama EU-a, pojačane suradnje u području ZSOP-a, kao i do kratkoročnijih mjera kao što su dodatne jednostrane tarifne povlastice, konkretni raspored za ukidanje tarifa za roaming između partnerskih zemalja i EU-a te razvoj širokopojasne mreže visokog kapaciteta; da otvore model „EaP+” i za druge zemlje Istočnog partnerstva jednom kad budu spremne za takve pojačane obveze i kad postignu znatan napredak u provedbi uzajamno dogovorenih reformi;

| (v) | da u pogledu nepridruženih zemalja razmotre nova sredstva za pružanje potpore civilnom društvu, poduzećima, akademskoj zajednici i zajednicama neovisnih medija te mladim osobama, među ostalim dodatnim financiranjem i partnerstvima za mobilnost; |
| --- | --- |

(v)

da u pogledu nepridruženih zemalja razmotre nova sredstva za pružanje potpore civilnom društvu, poduzećima, akademskoj zajednici i zajednicama neovisnih medija te mladim osobama, među ostalim dodatnim financiranjem i partnerstvima za mobilnost;

| (w) | da zajamče da su u oba slučaja zajednički ciljevi i srednjoročni i dugoročni, ovisno o potrebama, poticanjem nekih partnerskih zemalja na pomak od logike izbornih ciklusa prema više strateškim vizijama; |
| --- | --- |

(w)

da zajamče da su u oba slučaja zajednički ciljevi i srednjoročni i dugoročni, ovisno o potrebama, poticanjem nekih partnerskih zemalja na pomak od logike izbornih ciklusa prema više strateškim vizijama;

O provedbi Istočnog partnerstva

| (x) | da ponovno istaknu načelo diferencijacije te da naglase da opseg i stupanj suradnje s EU-om ovisi i o ambicijama EU-a i o ambicijama partnerskih zemalja, kao i o brzini i kvaliteti reformi koje će se ocjenjivati na temelju njihove potpune i stvarne provedbe, naročito u pogledu demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava i dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

(x)

da ponovno istaknu načelo diferencijacije te da naglase da opseg i stupanj suradnje s EU-om ovisi i o ambicijama EU-a i o ambicijama partnerskih zemalja, kao i o brzini i kvaliteti reformi koje će se ocjenjivati na temelju njihove potpune i stvarne provedbe, naročito u pogledu demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava i dobrog upravljanja;

| (y) | da naglase da se Istočnim partnerstvom nastoje stvoriti potrebni uvjeti za blisko političko pridruživanje i gospodarsku integraciju, kao i sudjelovanje u programima EU-a; da istaknu još jednom da sporazumi o pridruživanju s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom ne predstavljaju konačan cilj u odnosima tih zemalja s EU-om; da još jednom potvrde europske težnje tih zemalja; da naglase da prema članku 49. UEU-a i u skladu s Rimskom deklaracijom od 25. ožujka 2017., svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, pod uvjetom da zadovoljava kriterije iz Kopenhagena te poštuje načela demokracije, da poštuje temeljne slobode i ljudska prava i prava manjina te da poštuje vladavinu prava; da u tom pogledu apeliraju na države članice da postignu dogovor o ambicioznoj deklaraciji za sastanak na vrhu 2017. kojom bi se postavili relevantni dugoročni ciljevi; |
| --- | --- |

(y)

da naglase da se Istočnim partnerstvom nastoje stvoriti potrebni uvjeti za blisko političko pridruživanje i gospodarsku integraciju, kao i sudjelovanje u programima EU-a; da istaknu još jednom da sporazumi o pridruživanju s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom ne predstavljaju konačan cilj u odnosima tih zemalja s EU-om; da još jednom potvrde europske težnje tih zemalja; da naglase da prema članku 49. UEU-a i u skladu s Rimskom deklaracijom od 25. ožujka 2017., svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, pod uvjetom da zadovoljava kriterije iz Kopenhagena te poštuje načela demokracije, da poštuje temeljne slobode i ljudska prava i prava manjina te da poštuje vladavinu prava; da u tom pogledu apeliraju na države članice da postignu dogovor o ambicioznoj deklaraciji za sastanak na vrhu 2017. kojom bi se postavili relevantni dugoročni ciljevi;

| (z) | da pozovu Gruziju, Moldovu i Ukrajinu da se usmjere na potpunu provedbu programa pridruživanja kako bi iskoristile sve mogućnosti dostupne u okviru sporazuma o pridruživanju, da sudjeluju u zajedničkim raspravama o napretku, mogućnostima i izazovima u pogledu reformi povezanih sa sporazumom o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine; da ponovno naglase važnost istinske provedbe navedenih reformi za buduću stabilnost i razvoj tih zemalja te dobrobit njihovih društava; da ponovno potvrde da je za tješnje odnose u okviru modela „EaP+” kao i za priliku za članstvo u EU-u potreban znatan napredak u smislu provedbe tih reformi, osobito u pogledu vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

(z)

da pozovu Gruziju, Moldovu i Ukrajinu da se usmjere na potpunu provedbu programa pridruživanja kako bi iskoristile sve mogućnosti dostupne u okviru sporazuma o pridruživanju, da sudjeluju u zajedničkim raspravama o napretku, mogućnostima i izazovima u pogledu reformi povezanih sa sporazumom o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine; da ponovno naglase važnost istinske provedbe navedenih reformi za buduću stabilnost i razvoj tih zemalja te dobrobit njihovih društava; da ponovno potvrde da je za tješnje odnose u okviru modela „EaP+” kao i za priliku za članstvo u EU-u potreban znatan napredak u smislu provedbe tih reformi, osobito u pogledu vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i dobrog upravljanja;

| (aa) | da zajamče da su trenutačne i daljnje razine suradnje i potpore partnerskim zemljama uvijek strogo uvjetovane, kao i da se ti uvjeti poštuju; da istaknu da će financijska potpora EU-a partnerskim zemljama ovisiti o konkretnim poduzetim reformama i njihovoj stvarnoj provedbi i da će pristup EU-a utemeljen na poticajima i dalje koristiti onim partnerskim zemljama koje najviše provode ambiciozne reforme; da previde isplate bespovratnih sredstava u manjim obrocima kako bi EU mogao bolje reagirati na neočekivane krize ili izostanak reformi; da osobito naglase da se neće ratificirati nikakav sveobuhvatni sporazum sa zemljom koja ne poštuje vrijednosti EU-a, osobito neprovođenjem odluka Europskog suda za ljudska prava te uznemiravanjem, zastrašivanjem i progonom boraca za ljudska prava, nevladinih organizacija i novinara; da također naglase da je potrebno ispuniti jasno utvrđena mjerila prije pokretanja i zaključenja bilo kakvog novog dijaloga o bezviznom režimu; da ponovno istaknu da će nazadovanje u prethodnim ostvarenjima sustavno prouzročiti obustavu sporazuma, među ostalim u području bezviznog režima i financiranja EU-a; |
| --- | --- |

(aa)

da zajamče da su trenutačne i daljnje razine suradnje i potpore partnerskim zemljama uvijek strogo uvjetovane, kao i da se ti uvjeti poštuju; da istaknu da će financijska potpora EU-a partnerskim zemljama ovisiti o konkretnim poduzetim reformama i njihovoj stvarnoj provedbi i da će pristup EU-a utemeljen na poticajima i dalje koristiti onim partnerskim zemljama koje najviše provode ambiciozne reforme; da previde isplate bespovratnih sredstava u manjim obrocima kako bi EU mogao bolje reagirati na neočekivane krize ili izostanak reformi; da osobito naglase da se neće ratificirati nikakav sveobuhvatni sporazum sa zemljom koja ne poštuje vrijednosti EU-a, osobito neprovođenjem odluka Europskog suda za ljudska prava te uznemiravanjem, zastrašivanjem i progonom boraca za ljudska prava, nevladinih organizacija i novinara; da također naglase da je potrebno ispuniti jasno utvrđena mjerila prije pokretanja i zaključenja bilo kakvog novog dijaloga o bezviznom režimu; da ponovno istaknu da će nazadovanje u prethodnim ostvarenjima sustavno prouzročiti obustavu sporazuma, među ostalim u području bezviznog režima i financiranja EU-a;

| (ab) | da podupru multilateralnu dimenziju Istočnog partnerstva kao sredstva za povećavanje multilateralne izgradnje povjerenja, posebice u područjima pogođenima sukobom, te za stvaranje mogućnosti za regionalnu suradnju, pa i uz pomoć transnacionalnih platformi civilnog društva, suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti te prekograničnih projekata kao što su međuljudski programi koji uključuju međukulturni dijalog i mlađe naraštaje kao pokretače promjena; |
| --- | --- |

(ab)

da podupru multilateralnu dimenziju Istočnog partnerstva kao sredstva za povećavanje multilateralne izgradnje povjerenja, posebice u područjima pogođenima sukobom, te za stvaranje mogućnosti za regionalnu suradnju, pa i uz pomoć transnacionalnih platformi civilnog društva, suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti te prekograničnih projekata kao što su međuljudski programi koji uključuju međukulturni dijalog i mlađe naraštaje kao pokretače promjena;

| (ac) | da naglase važnost usklađene i djelotvorne unutarnje i vanjske komunikacije o politikama u vezi s Istočnim partnerstvom, kao i važnost komunikacijskih aktivnosti prilagođenih pojedinim regijama, naročito radi svladavanja nedostataka u znanju o EU-u i njegovim odnosima s partnerskim zemljama; da odaju priznanje odličnom dosadašnjem djelovanju radne skupine East Stratcom i da podrže njezine aktivnosti pružanjem dodatnih financijskih sredstava; da se uhvate u koštac s izazovom boljeg informiranja o konkretnim koristima i ciljevima Istočnog partnerstva, da suzbijaju dezinformiranje pružanjem kvalitetnih i pristupačnih informacija koje se temelje na činjenicama na svim jezicima partnerskih zemalja te da jamče potpuno poštovanje slobode izražavanja; |
| --- | --- |

(ac)

da naglase važnost usklađene i djelotvorne unutarnje i vanjske komunikacije o politikama u vezi s Istočnim partnerstvom, kao i važnost komunikacijskih aktivnosti prilagođenih pojedinim regijama, naročito radi svladavanja nedostataka u znanju o EU-u i njegovim odnosima s partnerskim zemljama; da odaju priznanje odličnom dosadašnjem djelovanju radne skupine East Stratcom i da podrže njezine aktivnosti pružanjem dodatnih financijskih sredstava; da se uhvate u koštac s izazovom boljeg informiranja o konkretnim koristima i ciljevima Istočnog partnerstva, da suzbijaju dezinformiranje pružanjem kvalitetnih i pristupačnih informacija koje se temelje na činjenicama na svim jezicima partnerskih zemalja te da jamče potpuno poštovanje slobode izražavanja;

| (ad) | da se vode time da bi potpora EU-a trebala biti prilagođena razini zajedničke ambicije u pogledu suradnje sa svakom od partnerskih zemalja, poštovanjem načela „više za više” i „manje za manje”; da osobito pozovu EU da proračunske instrumente, kao što su Europski instrument za susjedstvo i Europski fond za održivi razvoj, uskladi s političkim zadaćama i provedbenim strategijama, osobito u okviru svojih godišnjih i višegodišnjih proračunskih postupaka; |
| --- | --- |

(ad)

da se vode time da bi potpora EU-a trebala biti prilagođena razini zajedničke ambicije u pogledu suradnje sa svakom od partnerskih zemalja, poštovanjem načela „više za više” i „manje za manje”; da osobito pozovu EU da proračunske instrumente, kao što su Europski instrument za susjedstvo i Europski fond za održivi razvoj, uskladi s političkim zadaćama i provedbenim strategijama, osobito u okviru svojih godišnjih i višegodišnjih proračunskih postupaka;

| (ae) | da pozdrave prijedloge Komisije o pružanju makrofinancijske pomoći partnerskim zemljama, istodobno ustrajući na strogim i djelotvornim uvjetima koji prate te prijedloge, osobito u pogledu poštovanja vladavine prava (uključujući neovisno sudstvo i višestranački parlamentarni sustav), jamčenja dobrog upravljanja (među ostalim djelotvornom borbom protiv korupcije) i obrane ljudskih prava te slobode medija; da Parlamentu i Vijeću svakih šest mjeseci dostave iscrpno pisano izvješće o ostvarenom napretku u tim trima područjima za partnerske zemlje koje već ostvaruju koristi u okviru takve pomoći; da pozovu Komisiju da izradi nove programe makrofinancijske pomoći za partnerske zemlje koje su uspješno okončale prošle programe, da sustavno predvidi te uvjete u budućim prijedlozima o takvoj pomoći i da se pobrine da se oni strogo primjenjuju, naročito u slučaju Moldove; |
| --- | --- |

(ae)

da pozdrave prijedloge Komisije o pružanju makrofinancijske pomoći partnerskim zemljama, istodobno ustrajući na strogim i djelotvornim uvjetima koji prate te prijedloge, osobito u pogledu poštovanja vladavine prava (uključujući neovisno sudstvo i višestranački parlamentarni sustav), jamčenja dobrog upravljanja (među ostalim djelotvornom borbom protiv korupcije) i obrane ljudskih prava te slobode medija; da Parlamentu i Vijeću svakih šest mjeseci dostave iscrpno pisano izvješće o ostvarenom napretku u tim trima područjima za partnerske zemlje koje već ostvaruju koristi u okviru takve pomoći; da pozovu Komisiju da izradi nove programe makrofinancijske pomoći za partnerske zemlje koje su uspješno okončale prošle programe, da sustavno predvidi te uvjete u budućim prijedlozima o takvoj pomoći i da se pobrine da se oni strogo primjenjuju, naročito u slučaju Moldove;

| (af) | da zatraže od Komisije, Europske investicijske banke i drugih multilateralnih financijskih institucija da rade na uspješnoj provedbi Plana ulaganja za Europu i posebnog mehanizma za pružanje potpore zemljama Istočnog partnerstva koje su se obvezale na provedbu sporazuma o pridruživanju; da zatraže uspostavu uzajamnog fonda za Ukrajinu, Gruziju i Moldovu na temelju najbolje prakse u okviru instrumenata u kojima sudjeluje više donatora, ističući da bi taj uzajamni fond trebao biti usmjeren na privatna i javna ulaganja, osobito na društvenu i gospodarsku infrastrukturu, te na ulaganja čiji je cilj poticanje kapaciteta apsorpcije ulaganja, kao i na koordinaciju međunarodnih financijskih institucija i potporu međunarodnih donatora na terenu; da razmotre održavanje donatorske konferencije za Ukrajinu radi potpore humanitarnih potreba u toj zemlji izazvanih sukobom na istoku i pripojenjem Krima; da zajamče strogi nadzor nad korištenjem tih fondova kako bi se spriječila njihova zlouporaba; |
| --- | --- |

(af)

da zatraže od Komisije, Europske investicijske banke i drugih multilateralnih financijskih institucija da rade na uspješnoj provedbi Plana ulaganja za Europu i posebnog mehanizma za pružanje potpore zemljama Istočnog partnerstva koje su se obvezale na provedbu sporazuma o pridruživanju; da zatraže uspostavu uzajamnog fonda za Ukrajinu, Gruziju i Moldovu na temelju najbolje prakse u okviru instrumenata u kojima sudjeluje više donatora, ističući da bi taj uzajamni fond trebao biti usmjeren na privatna i javna ulaganja, osobito na društvenu i gospodarsku infrastrukturu, te na ulaganja čiji je cilj poticanje kapaciteta apsorpcije ulaganja, kao i na koordinaciju međunarodnih financijskih institucija i potporu međunarodnih donatora na terenu; da razmotre održavanje donatorske konferencije za Ukrajinu radi potpore humanitarnih potreba u toj zemlji izazvanih sukobom na istoku i pripojenjem Krima; da zajamče strogi nadzor nad korištenjem tih fondova kako bi se spriječila njihova zlouporaba;

| (ag) | da ponovno istaknu čvrstu potporu parlamentarnom doprinosu politici Istočnog partnerstva i parlamentarnom nadzoru nad tom politikom, posebno u pogledu utjecaja te politike na živote građana; da u tom pogledu povećaju ulogu Parlamentarne skupštine Euronesta u okviru nove multilateralne strukture Istočnog partnerstva, kao i ulogu Parlamentarnog odbora za pridruživanje ili Odbora za parlamentarnu suradnju u okviru Vijeća za pridruživanje ili Vijeća za suradnju; da pozdrave programe u okviru sveobuhvatnog pristupa demokraciji koji se trenutačno provode; da pozovu parlamentarne zastupnike u partnerskim zemljama da surađuju u praćenju provedbe i razmjeni najbolje prakse; da pojačaju sudjelovanje Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva u tom procesu; |
| --- | --- |

(ag)

da ponovno istaknu čvrstu potporu parlamentarnom doprinosu politici Istočnog partnerstva i parlamentarnom nadzoru nad tom politikom, posebno u pogledu utjecaja te politike na živote građana; da u tom pogledu povećaju ulogu Parlamentarne skupštine Euronesta u okviru nove multilateralne strukture Istočnog partnerstva, kao i ulogu Parlamentarnog odbora za pridruživanje ili Odbora za parlamentarnu suradnju u okviru Vijeća za pridruživanje ili Vijeća za suradnju; da pozdrave programe u okviru sveobuhvatnog pristupa demokraciji koji se trenutačno provode; da pozovu parlamentarne zastupnike u partnerskim zemljama da surađuju u praćenju provedbe i razmjeni najbolje prakse; da pojačaju sudjelovanje Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva u tom procesu;

| (ah) | da prime na znanje odlučnost Parlamenta u povećanju praćenja provedbe međunarodnih sporazuma s istočnim partnerskim zemljama, kao i povećanju nadzora nad potporom EU-a koja se u tom pogledu pruža; da odgovore na poziv Parlamenta upućen partnerskim zemljama i Komisiji da povećaju transparentnost svih korisnika financijskih sredstava EU-a; da pozovu Komisiju i ESVD da Parlamentu i Vijeću svakih šest mjeseci dostave iscrpno pisano izvješće o provedbi tih sporazuma; |
| --- | --- |

(ah)

da prime na znanje odlučnost Parlamenta u povećanju praćenja provedbe međunarodnih sporazuma s istočnim partnerskim zemljama, kao i povećanju nadzora nad potporom EU-a koja se u tom pogledu pruža; da odgovore na poziv Parlamenta upućen partnerskim zemljama i Komisiji da povećaju transparentnost svih korisnika financijskih sredstava EU-a; da pozovu Komisiju i ESVD da Parlamentu i Vijeću svakih šest mjeseci dostave iscrpno pisano izvješće o provedbi tih sporazuma;

| (ai) | da prime na znanje odlučnost Parlamenta u povećanju nadzora nad pregovorima o budućim međunarodnim sporazumima s istočnim partnerskim zemljama; da pozovu Vijeće da odmah dostavi Parlamentu sve relevantne pregovaračke smjernice u skladu s relevantnim međuinstititucijskim sporazumom (9); da pozdrave učinkovitu suradnju Komisije i ESVD-a s Parlamentom u pružanju informacija o tim pregovorima, ali da ih pozovu da također odmah dostave nacrte pregovaračkih tekstova i parafirane sporazume, u skladu s relevantnim okvirnim sporazumom (10); |
| --- | --- |

(ai)

da prime na znanje odlučnost Parlamenta u povećanju nadzora nad pregovorima o budućim međunarodnim sporazumima s istočnim partnerskim zemljama; da pozovu Vijeće da odmah dostavi Parlamentu sve relevantne pregovaračke smjernice u skladu s relevantnim međuinstititucijskim sporazumom (9); da pozdrave učinkovitu suradnju Komisije i ESVD-a s Parlamentom u pružanju informacija o tim pregovorima, ali da ih pozovu da također odmah dostave nacrte pregovaračkih tekstova i parafirane sporazume, u skladu s relevantnim okvirnim sporazumom (10);

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje te, radi obavijesti, posebnom predstavniku EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji, Parlamentarnoj skupštini OESS-a, Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe te vladama i parlamentima zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0304.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0267.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0126.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0456.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0089.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0487.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0018.

(8)  SL C 265, 11.8.2017., str. 110.

(9)  SL C 95, 1.4.2014., str. 1.

(10)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Četvrtak, 30. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/137 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/137

---

P8_TA(2017)0459

Zahtjev za ukidanje imuniteta Ani Gomes

Odluka Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Ani Gomes (2017/2096(IMM))

(2018/C 356/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Ani Gomes, koji je 30. svibnja 2017. proslijedilo Stalno predstavništvo Portugala pri Europskoj uniji i potpisao zamjenik glavnog državnog odvjetnika Portugalske Republike u vezi s kaznenim postupkom u tijeku pred Državnim odvjetništvom Okružnog suda u mjestu Peso da Régua – okrug Vila Reale (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 12. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Ani Gomes, koji je 30. svibnja 2017. proslijedilo Stalno predstavništvo Portugala pri Europskoj uniji i potpisao zamjenik glavnog državnog odvjetnika Portugalske Republike u vezi s kaznenim postupkom u tijeku pred Državnim odvjetništvom Okružnog suda u mjestu Peso da Régua – okrug Vila Reale (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 12. lipnja 2017.,

| — | nakon saslušanja Ane Gomes u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Ane Gomes u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 157. stavak 2. Ustava Portugalske Republike i članak 11. Statuta zastupnika Skupštine Portugalske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 157. stavak 2. Ustava Portugalske Republike i članak 11. Statuta zastupnika Skupštine Portugalske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0363/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0363/2017),

| A. | budući da je javni tužitelj Državnog odvjetništva Portugalske Republike okruga Vila Real, Državnog odvjetništva Okružnog suda mjesta Peso de Régua, podnio zahtjev za ukidanje zastupničkog imuniteta Ani Gomes u vezi s izjavama zastupnice Gomes u intervjuu za list Diàrio de Noticias, koji je navedeni list 29. travnja 2016. objavio na internetu; budući da je zahtjev dostavljen kako bi se mogao pokrenuti kazneni postupak protiv zastupnice Gomes i njezino saslušanje u kontekstu tog postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je javni tužitelj Državnog odvjetništva Portugalske Republike okruga Vila Real, Državnog odvjetništva Okružnog suda mjesta Peso de Régua, podnio zahtjev za ukidanje zastupničkog imuniteta Ani Gomes u vezi s izjavama zastupnice Gomes u intervjuu za list Diàrio de Noticias, koji je navedeni list 29. travnja 2016. objavio na internetu; budući da je zahtjev dostavljen kako bi se mogao pokrenuti kazneni postupak protiv zastupnice Gomes i njezino saslušanje u kontekstu tog postupka;

| B. | budući da se u članku navode informacije o istragama u vezi s brodogradilištima u Viani i da je zastupnica Gomes, osvrnuvši se na prodaju trajekta Atlântida koji je prema njezinu mišljenju prodan „za sitniš”, izjavila kako je to „znak da se nešto pokreće u slučaju očite korupcije”; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku navode informacije o istragama u vezi s brodogradilištima u Viani i da je zastupnica Gomes, osvrnuvši se na prodaju trajekta Atlântida koji je prema njezinu mišljenju prodan „za sitniš”, izjavila kako je to „znak da se nešto pokreće u slučaju očite korupcije”;

| C. | budući da prijavljene činjenice teoretski predstavljaju tri kaznena djela koja je prema dvjema oštećenim stranama počinila zastupnica Gomes, odnosno kaznena djela upućivanja uvrede tijelu, službi ili pravnoj osobi, koja su definirana i kažnjiva u skladu s člankom 187. stavkom 1., člankom 187. stavkom 2. točkom (a) i člankom 183. stavkom 2. Kaznenog zakona, a za to kazneno djelo predviđena je zatvorska kazna u trajanju do dvije godine ili novčana kazna od najmanje 120 dnevnih iznosa; |
| --- | --- |

C.

budući da prijavljene činjenice teoretski predstavljaju tri kaznena djela koja je prema dvjema oštećenim stranama počinila zastupnica Gomes, odnosno kaznena djela upućivanja uvrede tijelu, službi ili pravnoj osobi, koja su definirana i kažnjiva u skladu s člankom 187. stavkom 1., člankom 187. stavkom 2. točkom (a) i člankom 183. stavkom 2. Kaznenog zakona, a za to kazneno djelo predviđena je zatvorska kazna u trajanju do dvije godine ili novčana kazna od najmanje 120 dnevnih iznosa;

| D. | budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti;

| E. | budući da je člankom 5. Poslovnika Europskog parlamenta utvrđeno da, izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurava nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je člankom 5. Poslovnika Europskog parlamenta utvrđeno da, izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurava nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti;

| F. | budući da se Sud Europske unije složio da izjava koju je zastupnik dao izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izraženo prilikom obnašanja dužnosti u smislu članka 8. Protokola ako postoji subjektivna procjena koja predstavlja izravnu i jasnu vezu s obnašanjem dužnosti samog zastupnika u Europskom parlamentu ističući tako ne mjesto izjave, nego njezinu prirodu i sadržaj; |
| --- | --- |

F.

budući da se Sud Europske unije složio da izjava koju je zastupnik dao izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izraženo prilikom obnašanja dužnosti u smislu članka 8. Protokola ako postoji subjektivna procjena koja predstavlja izravnu i jasnu vezu s obnašanjem dužnosti samog zastupnika u Europskom parlamentu ističući tako ne mjesto izjave, nego njezinu prirodu i sadržaj;

| G. | budući da se danas političke rasprave sve više odvijaju izvan Parlamenta putem medija koji obuhvaćaju priopćenja za tisak, intervjue, blogove i internet; |
| --- | --- |

G.

budući da se danas političke rasprave sve više odvijaju izvan Parlamenta putem medija koji obuhvaćaju priopćenja za tisak, intervjue, blogove i internet;

| H. | budući da je zastupnica Gomes izjave koje su objavljene u navedenom intervjuu dala prilikom obnašanja svojih dužnosti zastupnice u Europskom parlamentu i posebice u okviru ovlasti koje proizlaze iz njezine uloge potpredsjednice Istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza; |
| --- | --- |

H.

budući da je zastupnica Gomes izjave koje su objavljene u navedenom intervjuu dala prilikom obnašanja svojih dužnosti zastupnice u Europskom parlamentu i posebice u okviru ovlasti koje proizlaze iz njezine uloge potpredsjednice Istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza;

| I. | budući da su tvrdnje zastupnice Gomes izravno povezane s izjavama koje je dala tijekom televizijskog programa TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim emitiranog 29. studenoga 2013. i zbog kojih je Europski parlament branio njezin imunitet (2); |
| --- | --- |

I.

budući da su tvrdnje zastupnice Gomes izravno povezane s izjavama koje je dala tijekom televizijskog programa TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim emitiranog 29. studenoga 2013. i zbog kojih je Europski parlament branio njezin imunitet (2);

| J. | budući da izjave zastupnice Gomes stoga ulaze u okvir njezina djelovanja u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

J.

budući da izjave zastupnice Gomes stoga ulaze u okvir njezina djelovanja u Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje ne ukinuti imunitet Ani Gomes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Portugalske Republike i Ani Gomes. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Odluka Europskog parlamenta od 13. studenoga 2014. o zahtjevu za ukidanje zastupničkog imuniteta Ani Gomes (SL C 285, 5.8.2016., str. 19.).

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 14. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/139 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/139

---

P8_TA(2017)0422

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2017/004 IT/Almaviva

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Italija – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

(2018/C 356/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0496 – C8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0496 – C8-0322/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0346/2017),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće;

| C. | budući da je Italija podnijela zahtjev EGF/2017/004 IT/Almaviva za financijski doprinos iz EGF-a na temelju intervencijskih kriterija utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u, nakon što je 1 646 radnika proglašeno viškom u poduzeću Almaviva Contact SpA, koje djeluje u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 82 NACE-a Rev. 2 (Uredske administrativne i pomoćne djelatnosti te ostale poslovne pomoćne djelatnosti) u regiji Lacij u Italiji (ITI4) obuhvaćenoj razinom NUTS 2; budući da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 1 610 otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

C.

budući da je Italija podnijela zahtjev EGF/2017/004 IT/Almaviva za financijski doprinos iz EGF-a na temelju intervencijskih kriterija utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u, nakon što je 1 646 radnika proglašeno viškom u poduzeću Almaviva Contact SpA, koje djeluje u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 82 NACE-a Rev. 2 (Uredske administrativne i pomoćne djelatnosti te ostale poslovne pomoćne djelatnosti) u regiji Lacij u Italiji (ITI4) obuhvaćenoj razinom NUTS 2; budući da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 1 610 otpuštenih radnika;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Italija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u visini od 3 347 370 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 5 578 950 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su talijanske vlasti podnijele zahtjev 9. svibnja 2017. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Italija pružila, Komisija završila izradu ocjene zahtjeva 26. rujna 2017. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je gospodarska kriza izvršila znatan pritisak na cijene marketinških usluga i podrške kupcima roba i usluga, što je dovelo do smanjenja prihoda i profitabilnosti pružatelja usluga; uzimajući u obzir činjenicu da je trošak radne snage daleko najveći trošak proizvodnje u sektoru pozivnih centara, primjećuje da su poduzeća reagirala na te nepovoljne uvjete preseljenjem, intervencijom u troškove radne snage ili zatvaranjem; žali što je u razdoblju između 2009. i prvog tromjesečja 2014. trećina talijanskih poduzeća u tom sektoru prestala sa svojom djelatnošću; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznaje da su trenutačna otpuštanja izravno povezana sa smanjenjem prihoda od 45 % podružnice Almavive u Rimu u razdoblju između 2011. i 2016.; žali zbog toga što nije bilo moguće postići dogovor s ujedinjenim predstavništvom sindikata (RSU) o planu usklađivanja troškova rada u podružnici Almavive u Rimu s drugim podružnicama u Italiji, što bi zapravo značilo smanjenje plaća, već je to dovelo do zatvaranja podružnice u Rimu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da bi radnici iz sektora pozivnih centara trebali imati bolju zaštitu koja konkretno podrazumijeva sprječavanje preseljavanja zaposlenika iz jednog centra u drugi, što se koristi kao strategija za masovna otpuštanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da se regionalno i lokalno gospodarstvo tek polako oporavljaju od velikih poteškoća koje su proizašle iz gospodarske i financijske krize te da masovna otpuštanja prijete zaustavljanju ili prekidanju tog oporavka; ističe ključnu ulogu koju aktivne mjere za unaprjeđenje tržišta rada, poput onih koje sufinancira EGF, imaju u sprječavanju te pojave; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje da 79 % ciljanih korisnika čine žene i to velikom većinom one u dobi od 30 do 55 godina; žali što nije bilo moguće pronaći održivo rješenje kako bi se izbjeglo njihovo otpuštanje, s obzirom na činjenicu da žene u toj dobnoj skupini vjerojatno neće ostati i napredovati na tržištu rada zbog poteškoća u pronalaženju ravnoteže između privatnog i poslovnog života koje su posljedica njihovih odgovornosti kao neformalnih njegovateljica i izostanka jednakih mogućnosti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da bi se u okviru osposobljavanja i drugih usluga prilagođenih potrebama trebale u potpunosti uzeti u obzir karakteristike te skupine radnika, a posebno visoki udio žena; pozdravlja uključenje procijenjenih 680 000 EUR za pokrivanje troškova skrbnika uzdržavanih osoba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da su talijanske vlasti ciljanim korisnicima počele pružati usluge prilagođene potrebama 6. travnja 2017., prije podnošenja zahtjeva za doprinos iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da Italija priprema osam vrsta mjera za otpuštene radnike obuhvaćene ovim zahtjevom: (i) individualno savjetovanje, (ii) pomoć u traženju posla, (iii) osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i strukovno osposobljavanje, (iv) vaučer za ponovno osposobljavanje, (v) potpora poduzetništvu, (vi) potpora pokretanju poslovanja, (vii) nadoknada troškova za skrb o uzdržavanim osobama i (viii) nadoknada troškova mobilnosti; napominje da će mjere potpore dohotku iznositi 17,4 % ukupnog paketa mjera prilagođenih potrebama, što je daleko ispod maksimalnih 35 % navedenih u Uredbi o EGF-u, te da su te mjere uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja osnivanje odbora koji čine Ministarstvo gospodarskog razvoja (MiSE (4)), ANPAL (5), područno tijelo regije Lacij i sindikati kako bi se definirale strategija i intervencije za potporu bivšim radnicima poduzeća Almaviva te osmislio koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje da je upotreba vaučera za ponovno zapošljavanje novost s obzirom na to da su upotrijebljeni tek u jednom prethodnom predmetu; ističe važnost potpune ocjene djelotvornosti tih mjera nakon što prođe dovoljno vremena da bi podaci bili na raspolaganju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su talijanske vlasti potvrdile da za mjere prihvatljive za financiranje iz EFG-a nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije, već da će te mjere biti komplementarne s mjerama koje će se financirati putem ESF-a ili samo nacionalnim sredstvima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da bi se pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama financiranom iz EGF-a trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo u kojemu se na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pohvaljuje predanost talijanske vlade u utvrđivanju novog pravnog okvira za radnike u području telekomunikacija kako bi se izbjegli daljnji slučajevi poput slučaja koji je predmet zahtjeva EFG/2017/004 IT/Almaviva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da u budućim prijedlozima preciznije utvrde sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupe utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi reintegracije na tržište rada zahvaljujući EGF-u; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE)

(5)  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL)

---

PRILOG:

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Italije – EGF/2017/004 IT/Almaviva

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2017/2192.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/143 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/143

---

P8_TA(2017)0424

Prostorne tipologije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0788), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0788),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0516/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0516/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. srpnja 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. srpnja 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 4. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 4. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0231/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 71.

(2)  SL C 342, 12.10.2017., str. 74.

---

P8_TC1-COD(2016)0393

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2391.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/144 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/144

---

P8_TA(2017)0425

Priznavanje stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/50/EZ i Direktive Vijeća 91/672/EEZ (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/22)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0082), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0082),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0061/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 13. srpnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 13. srpnja 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za pravna pitanja (A8-0338/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za pravna pitanja (A8-0338/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 389, 21.10.2016., str. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0050

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU)2017/2397.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/145

---

P8_TA(2017)0426

Suradnja između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/23)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0283),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0194/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0194/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja bugarske Nacionalne skupštine, češkog Zastupničkog doma, austrijskog Saveznog vijeća i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja bugarske Nacionalne skupštine, češkog Zastupničkog doma, austrijskog Saveznog vijeća i Švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0077/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0077/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 100.

---

P8_TC1-COD(2016)0148

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU)2017/2394.)

---

Srijeda, 15. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/146 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/146

---

P8_TA(2017)0429

Razdoblje za donošenje delegiranih akata ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU u pogledu razdoblja za donošenje delegiranih akata (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0136), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0136),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0116/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0116/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0332/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmjeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 345, 13.10.2017., str. 67.

---

P8_TC1-COD(2017)0060

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU u pogledu razdoblja za donošenje delegiranih akata

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2017/2380.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/147 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/147

---

P8_TA(2017)0430

Imenovanje člana Revizorskog suda – Karel Pinxten

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Karela Pinxtena za člana Revizorskog suda (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0328/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0336/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0336/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 19. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 19. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje negativno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Karel Pinxten imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/148

---

P8_TA(2017)0431

Imenovanje člana Revizorskog suda – Pietro Russo

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Pietra Russa za člana Revizorskog suda (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0329/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0337/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 19. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 19. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Pietro Russo imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/149

---

P8_TA(2017)0432

Imenovanje člana Revizorskog suda – Hannu Takkula

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Hannua Takkule za člana Revizorskog suda (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0330/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0338/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0338/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor od 19. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor od 19. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Hannu Takkula imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/150 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/150

---

P8_TA(2017)0433

Imenovanje člana Revizorskog suda – Baudilio Tomé Muguruza

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Baudilija Toméa Muguruze za člana Revizorskog suda (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0331/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0342/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Baudilija Toméa Muguruzu imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/151 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/151

---

P8_TA(2017)0434

Imenovanje članice Revizorskog suda – Bettina Jakobsen

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Bettine Jakobsen za članicu Revizorskog suda (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0332/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0341/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0341/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Bettina Jakobsen imenuje članicom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/152 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/152

---

P8_TA(2017)0435

Imenovanje člana Revizorskog suda – João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Joãa Alexandrea Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Revizorskog suda (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0333/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0343/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Joãa Alexandrea Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/153

---

P8_TA(2017)0436

Imenovanje članice Revizorskog suda – Iliana Ivanova

Odluka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o predloženom imenovanju Iliane Ivanove za članicu Revizorskog suda (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0334/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0344/2017),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sastanku Odbora za proračunski nadzor 26. listopada 2017. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Iliana Ivanova imenuje članicom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/154 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/154

---

P8_TA(2017)0437

Zaštita od dampinškog i subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0721), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0721),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0456/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0456/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o statusu tržišnoga gospodarstva Kine (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o statusu tržišnoga gospodarstva Kine (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 11. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 11. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0236/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Usvojeni tekstovi P8_TA(2016)0223.

---

P8_TC1-COD(2016)0351

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2321.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o prijelazu

Komisija podsjeća da je svrha nove metodologije održati kontinuiranu zaštitu industrije Unije od nepoštenih trgovinskih praksi, osobito onih koje proizlaze iz znatnih poremećaja na tržištu. Zbog toga će Komisija osigurati da za industriju Unije ne bude dodatnog opterećenja pri traženju zaštite na temelju antidampinškog instrumenta, osobito u kontekstu mogućih zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera predanih nakon stupanja na snagu nove metodologije.

Izjava Komisije o članku 23. i interakciji s Europskim parlamentom i Vijećem

Komisija obavještava Europski parlament i Vijeće kada namjerava sastaviti ili ažurirati izvješće u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe. Ako Europski parlament ili Vijeće obavijesti Komisiju da smatra da su ispunjeni uvjeti za sastavljanje ili ažuriranje izvješća u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe, Komisija će poduzeti primjerene mjere i o tome obavijestiti Europski parlament i Vijeće.

Izjava Komisije o izvješćima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe

Komisija će brzo iskoristiti mogućnost iz članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe za sastavljanje izvješća o znatnim poremećajima kako bi zainteresirane strane imale ta izvješća na raspolaganju pri pripremi podnesaka na koje se može primjenjivati članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. Zainteresiranim stranama pružit će smjernice o upotrebi tih izvješća.

---

Četvrtak, 16. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/156 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/156

---

P8_TA(2017)0446

Sporazum o partnerstvu o odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda (Suglasnost) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 356/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15470/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15470/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (09787/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane (09787/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 207., člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 207., člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0027/2017),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 16. studenoga 2017. o nacrtu odluke (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0327/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Novog Zelanda. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0447.

---

Četvrtak, 30. studenog 2017.

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/157 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/157

---

P8_TA(2017)0452

Mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke za 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017. (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

(2018/C 356/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0900 – C8-0408/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0900 – C8-0408/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 13.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 14.,

| — | uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 18. studenog 2017. (A8-0359/2017) u okviru procesa mirenja za nacrt općeg proračuna za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 18. studenog 2017. (A8-0359/2017) u okviru procesa mirenja za nacrt općeg proračuna za 2018.,

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0372/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0372/2017),

| A. | budući da su 2017. Europski parlament i Vijeće mobilizirali pričuvu za nepredviđene izdatke u iznosu od 1 906,1 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iznad gornje granice naslova 3. (Sigurnost i građanstvo) i naslova 4. (Globalna Europa); |
| --- | --- |

A.

budući da su 2017. Europski parlament i Vijeće mobilizirali pričuvu za nepredviđene izdatke u iznosu od 1 906,1 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iznad gornje granice naslova 3. (Sigurnost i građanstvo) i naslova 4. (Globalna Europa);

| B. | budući da su u okviru tog iznosa Europski parlament i Vijeće odlučili 2017. nadoknaditi iznos od 575,0 milijuna EUR sredstvima iz nedodijeljene razlike za 2017. iz naslova 2. (Održivi rast – prirodni resursi) te 507,3 milijuna EUR za 2017., 570,0 milijuna EUR za 2018. i 253,9 milijuna EUR za 2019. sredstvima iz nedodijeljenih razlika iz naslova 5. (Administracija); |
| --- | --- |

B.

budući da su u okviru tog iznosa Europski parlament i Vijeće odlučili 2017. nadoknaditi iznos od 575,0 milijuna EUR sredstvima iz nedodijeljene razlike za 2017. iz naslova 2. (Održivi rast – prirodni resursi) te 507,3 milijuna EUR za 2017., 570,0 milijuna EUR za 2018. i 253,9 milijuna EUR za 2019. sredstvima iz nedodijeljenih razlika iz naslova 5. (Administracija);

| C. | budući da je Odbor za mirenje, sazvan za donošenje proračuna za 2018., naknadno postigao dogovor o prilagodbi spomenutih nadoknada iz pričuve za nepredviđene izdatke kako bi se 2018. za 252,0 milijuna EUR smanjio iznos nadoknade u naslovu 5. i kako bi se 2020. uvela odgovarajuća nadoknada u okviru naslova 5.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Odbor za mirenje, sazvan za donošenje proračuna za 2018., naknadno postigao dogovor o prilagodbi spomenutih nadoknada iz pričuve za nepredviđene izdatke kako bi se 2018. za 252,0 milijuna EUR smanjio iznos nadoknade u naslovu 5. i kako bi se 2020. uvela odgovarajuća nadoknada u okviru naslova 5.;

| 1. | prima na znanje prijedlog Komisije, u okviru sporazuma o proračunu za 2018., o reviziji nadoknade pričuve za nepredviđene izdatke mobilizirane u 2017. kako bi se povećala ukupna pričuva za preuzimanje obveza u 2018.; izražava žaljenje zbog toga što su neke države članice pretjerano usmjerene na dostupne razlike ispod gornjih granica VFO-a pa često zanemaruju fleksibilnost koju nude posebni instrumenti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da bi, čak i bez revizije nadoknada, ukupna pričuva za preuzimanje obveza u dogovorenom proračunu za 2018. već iznosila 1 348,3 milijuna EUR, dok je više od 900 milijuna EUR još uvijek dostupno u okviru instrumenta fleksibilnosti i ukupne razlike za obveze; naglašava da bi tijekom 2018. u okviru ukupne razlike za obveze i instrumenta fleksibilnosti trebala biti dostupna još 1,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da bi se takvom revizijom nadoknada, iako ona nije nužna, 2018. umjesto 2020. na raspolaganje stavila dodatna sredstva u iznosu od 252 milijuna EUR čime bi se omogućila dodatna fleksibilnost u ranijoj fazi tog VFO-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog toga što Europski parlament i Vijeće moraju pribjeći dijeljenu naknade iz naslova 5 za razdoblje 2018. – 2020. kako bi se proračunu EU-a pružila potrebna fleksibilnost u 2018.; izražava zabrinutost zbog posljedičnog smanjenja gornje granice naslova 5. do kojeg će zbog tog poteza doći 2020.; ističe da je zauzimanje takvog rubnog pristupa jasan signal da proračun EU-a ne prima sredstva potrebna za provedbu politika i programa Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 50, 28.2.2017., str. 57.– 58.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Odluke (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017.

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/9.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/160 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/160

---

P8_TA(2017)0453

Nacrt izmjene proračuna br. 6/2017: Smanjenje odobrenih sredstava za plaćanja i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva i novčane kazne)

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017.: Smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva i novčane kazne) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

(2018/C 356/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017., konačno donesen 1. prosinca 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017., konačno donesen 1. prosinca 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 koji je Komisija usvojila 9. listopada 2017. ((COM(2017)0597), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 koji je Komisija usvojila 9. listopada 2017. ((COM(2017)0597),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 koje je Vijeće usvojilo 27. studenog 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu istog datuma (14275/2017 – C8-0417/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 koje je Vijeće usvojilo 27. studenog 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu istog datuma (14275/2017 – C8-0417/2017),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0379/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0379/2017),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 6 za 2017. ažurirati rashodovnu i prihodovnu stranu proračuna kako bi se u obzir uzeli posljednji događaji: |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 6 za 2017. ažurirati rashodovnu i prihodovnu stranu proračuna kako bi se u obzir uzeli posljednji događaji:

| B. | budući da se na rashodovnoj strani nacrta izmjene proračuna br. 6/2017 smanjuje razina odobrenih sredstava za plaćanje za 7 719,7 milijuna EUR, uglavnom u proračunskim linijama u okviru naslova 1.b „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” i, u manjoj mjeri, u naslovima 2. „Održivi rast – prirodni resursi”, 3. „Sigurnost i građanstvo” i 4. „Globalna Europa” i u Fondu solidarnosti Europske unije (EUSF), u skladu s čime se smanjuju i nacionalni doprinosi; |
| --- | --- |

B.

budući da se na rashodovnoj strani nacrta izmjene proračuna br. 6/2017 smanjuje razina odobrenih sredstava za plaćanje za 7 719,7 milijuna EUR, uglavnom u proračunskim linijama u okviru naslova 1.b „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” i, u manjoj mjeri, u naslovima 2. „Održivi rast – prirodni resursi”, 3. „Sigurnost i građanstvo” i 4. „Globalna Europa” i u Fondu solidarnosti Europske unije (EUSF), u skladu s čime se smanjuju i nacionalni doprinosi;

| C. | budući da se odobrena sredstava za preuzimanje obveza u nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 smanjuju za 15,33 milijuna EUR u okviru naslova 2. i da se oslobađa 46 milijuna EUR u sredstvima za preuzimanje obveza u EUSF-u; |
| --- | --- |

C.

budući da se odobrena sredstava za preuzimanje obveza u nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017 smanjuju za 15,33 milijuna EUR u okviru naslova 2. i da se oslobađa 46 milijuna EUR u sredstvima za preuzimanje obveza u EUSF-u;

| D. | budući da, na prihodovnoj strani, nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 također sadržava prilagodbe povezane s revizijom prognoze tradicionalnih vlastitih sredstava (tj. carina i pristojbi u sektoru šećera), osnovica poreza na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalnog dohotka (BND) te proračunskih unosa za korekcije za UK za 2013. i 2016. i njihovo financiranje; |
| --- | --- |

D.

budući da, na prihodovnoj strani, nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 također sadržava prilagodbe povezane s revizijom prognoze tradicionalnih vlastitih sredstava (tj. carina i pristojbi u sektoru šećera), osnovica poreza na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalnog dohotka (BND) te proračunskih unosa za korekcije za UK za 2013. i 2016. i njihovo financiranje;

| E. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 6/2017 uzima u obzir ukupni iznos od 3 209,7 milijuna EUR novčanih kazni koji je konačan i veći nego što je to prvotno bilo planirano za proračun za 2017., a spomenuta se razlika (u iznosu do 2 209,7 milijuna EUR) namjenjuje za smanjenje doprinosa vlastitih sredstava država članica proračunu Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 6/2017 uzima u obzir ukupni iznos od 3 209,7 milijuna EUR novčanih kazni koji je konačan i veći nego što je to prvotno bilo planirano za proračun za 2017., a spomenuta se razlika (u iznosu do 2 209,7 milijuna EUR) namjenjuje za smanjenje doprinosa vlastitih sredstava država članica proračunu Unije;

| F. | budući da je rezultat nacrta izmjene proračuna br. 6/2017 povrat 9 829,6 milijuna EUR u državne proračune, uz povrat 6 405 milijuna EUR već potvrđenih u okviru izmjene proračuna 2/2017; |
| --- | --- |

F.

budući da je rezultat nacrta izmjene proračuna br. 6/2017 povrat 9 829,6 milijuna EUR u državne proračune, uz povrat 6 405 milijuna EUR već potvrđenih u okviru izmjene proračuna 2/2017;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog viška sredstava za plaćanja u iznosu od 7 719,7 milijuna EUR; posebno je iznenađen stanjem europskih strukturnih i investicijskih fondova iz podnaslova 1.b u kojem su države članice u srpnju svoje prognoze o zahtjevima za plaćanje umanjile za 5,9 milijarde EUR zbog stalnog kašnjenja u provedbi programa, čime je onemogućena provedba raznih potencijalnih projekata kao i pružanje potpore korisnicima iz Unije; također izražava žaljenje zbog činjenice da države članice nisu pokrenule nacionalne programe za azil i integraciju kao ni za Fond za unutarnju sigurnost prema očekivanom rasporedu, niti su pravilno provele programe za premještanje izbjeglica, što je za posljedicu imalo smanjenje od 287,6 milijuna EUR u naslovu 3.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje Komisijinu analizu uzroka nedovoljnog izvršenja proračuna u okviru podnaslova 1.b kao što su usredotočenost na korištenje odobrenih proračunskih sredstava za razdoblje 2007. – 2013., kasno donošenje pravne osnove, dugotrajan proces imenovanja nacionalnih nadležnih tijela, promjene uvedene novim pravnim okvirom te smanjene inicijative zbog pravila opoziva N + 3; zabrinut je zbog činjenice da će se, prema posljednjim prognozama Komisije o plaćanjima, neiskorištenost nastaviti u nadolazećim godinama, što će dovesti do prelijevanja dodatne 31 milijarde EUR za plaćanja u sljedeći višegodišnji financijski okvir; prima na znanje činjenicu da nemaju sve države članice jednake poteškoće u provedbi; potiče posebno države članice s vrlo visokom razinom neiskorištenih sredstava da poduzmu potrebne mjere kako bi, uz pomoć Komisije, ispravno provele zajednički dogovorene programe Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog kašnjenja u isplati sredstava Unije u pretpristupnoj fazi i za susjedne zemlje, što je dovelo do znatnog smanjenja plaćanja (702,2 milijuna EUR) u trenutku kada je ta pomoć bila najpotrebnija; prima na znanje nepredvidljivo okruženje u kojem Unija ponekad mora djelovati; poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere, uključujući povećani politički dijalog i tehničku pomoć, kako bi se spriječila takva kašnjenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nasuprot tome, sa zadovoljstvom primjećuje da se programi Unije u okviru podnaslova 1.a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” uglavnom dobro provode, o čemu svjedoči ovaj nacrt izmjene proračuna i nedavna uspostava globalnog prijenosa u okviru kojeg podnaslov 1.a apsorbira znatan dio nedovoljno iskorištenih sredstava za plaćanja iz drugih naslova; naglašava da je to dokaz da Vijeće griješi stalnim insistiranjem na smanjenju odobrenih sredstava za taj podnaslov na temelju navodnog nedostatka apsorpcijskih kapaciteta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izražava žaljenje zbog činjenice da su iznosi, potekli od neizvršenja odobrenih sredstava za programe Unije i od novčanih kazni u okviru politike tržišnog natjecanja Unije, namijenjeni za smanjenje doprinosa država članica temeljenih na BND-u umjesto da se koriste za financiranje prioriteta Unije; ističe da je rezultat nacrta izmjene proračuna br. 6/2017 povrat 9 829,6 milijuna EUR državama članicama, uz povrat 6 405 milijuna EUR već potvrđenih u okviru izmjene proračuna 2/2017; skreće pozornost na činjenicu da neslaganje između dvije grane proračunskog tijela u pogledu trošenja proračuna Unije za 2018. godinu, nakon čitanja Parlamenta i na početku razdoblja mirenja, iznosi samo 3 619,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 2 182,4 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2017; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 6/2017 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Revizorskom sudu i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 51, 28.2.2017.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/163

---

P8_TA(2017)0454

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se omogućila isplata predujmova u opći proračun Unije za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2018. omogućila isplata predujmova (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

(2018/C 356/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0270 – C8-0161/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0270 – C8-0161/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir ishode trijaloga od 17. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode trijaloga od 17. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0371/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0371/2017),

| A. | budući da je u skladu s Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4) iznos od 50 000 000 EUR dostupan za isplatu predujmova preko odobrenih sredstava u općem proračunu Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je u skladu s Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4) iznos od 50 000 000 EUR dostupan za isplatu predujmova preko odobrenih sredstava u općem proračunu Unije;

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 189, 27.6.2014., str. 143.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2018. omogućila isplata predujmova

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/508.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/165

---

P8_TA(2017)0455

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

(2018/C 356/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0271 – C8-0163/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0271 – C8-0163/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1) (Uredba o VFO) te posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1) (Uredba o VFO) te posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 12.,

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je Komisija usvojila 29. lipnja 2017. (COM(2017)0400), kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2018 (COM(2017)0615), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je Komisija usvojila 29. lipnja 2017. (COM(2017)0400), kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2018 (COM(2017)0615),

| — | uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2017. (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2017. (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 25. listopada 2017. o nacrtu općeg proračuna za 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 25. listopada 2017. o nacrtu općeg proračuna za 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir zajedničke tekstove koje je Odbor za mirenje prihvatio 18. studenoga 2017. (14587/17 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke tekstove koje je Odbor za mirenje prihvatio 18. studenoga 2017. (14587/17 – C8-0416/2017),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0370/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0370/2017),

| A. | budući da se, nakon razmatranja svih mogućnosti preraspodjele odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru naslova 3. (Sigurnost i građanstvo), mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za odobrena sredstva za preuzimanje obveza čini nužnom; |
| --- | --- |

A.

budući da se, nakon razmatranja svih mogućnosti preraspodjele odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru naslova 3. (Sigurnost i građanstvo), mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za odobrena sredstva za preuzimanje obveza čini nužnom;

| B. | budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti kako bi se sredstva u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2018. nadopunila do iznosa od 817,1 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. radi financiranja mjera u području migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti kako bi se sredstva u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2018. nadopunila do iznosa od 817,1 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. radi financiranja mjera u području migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji;

| C. | budući da je Odbor za mirenje, sazvan radi proračuna za 2018., pristao na daljnju mobilizaciju 20,2 milijuna EUR kao rezultat povećanja sredstava u naslovu 3.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Odbor za mirenje, sazvan radi proračuna za 2018., pristao na daljnju mobilizaciju 20,2 milijuna EUR kao rezultat povećanja sredstava u naslovu 3.;

| 1. | napominje da u okviru gornjih granica naslova 3. u 2018. nije moguće odgovarajuće financiranje hitnih mjera u području migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stoga se slaže da se instrument fleksibilnosti mobilizira u iznosu od 837,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | slaže se i s predloženom dodjelom odgovarajućih odobrenih sredstava za plaćanje u iznosu od 464 milijuna EUR u 2018., 212,7 milijuna EUR u 2019., 126,4 milijuna EUR u 2020. i 34,2 milijuna EUR u 2021.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja da se mobilizacijom ovog instrumenta, kako je predviđeno u članku 11. Uredbe o VFO-u, još jednom potvrđuje koliko je presudno da proračun Unije bude fleksibilniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoj dugogodišnji stav da se plaćanja koja proizlaze iz preuzetih obveza prethodno mobiliziranih preko instrumenta fleksibilnosti mogu računati samo iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0408.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/8.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/168

---

P8_TA(2017)0456

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2017/003 GR/Attica retail

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev Grčke – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

(2018/C 356/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0613 – C8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0613 – C8-0360/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 7/2013 Revizorskog suda prema kojemu EGF pruža istinsku europsku dodanu vrijednost kada se koristi za sufinanciranje usluga za radnike koji su proglašeni viškom ili naknada koje obično ne postoje u okviru sustava povlastica za nezaposlene u državama članicama; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 7/2013 Revizorskog suda prema kojemu EGF pruža istinsku europsku dodanu vrijednost kada se koristi za sufinanciranje usluga za radnike koji su proglašeni viškom ili naknada koje obično ne postoje u okviru sustava povlastica za nezaposlene u državama članicama;

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije usvojene nakon siječnja 2007. o mobilizaciji EGF-a, zajedno s primjedbama Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vezi s podnesenim zahtjevima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije usvojene nakon siječnja 2007. o mobilizaciji EGF-a, zajedno s primjedbama Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vezi s podnesenim zahtjevima,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0367/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0367/2017),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2017/003 GR/Attica retail za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 725 radnika u devet poduzeća u gospodarskom sektoru trgovine na malo, u Atici i deset drugih regija (4); |
| --- | --- |

B.

budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2017/003 GR/Attica retail za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 725 radnika u devet poduzeća u gospodarskom sektoru trgovine na malo, u Atici i deset drugih regija (4);

| C. | budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

C.

budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u;

| D. | budući da Grčka, kako bi povezala ta otpuštanja s globalnom financijskom i gospodarskom krizom, navodi da je njezino gospodarstvo šest uzastopnih godina (od 2008. do 2013.) bilo u recesiji; budući da su se od 2008. do 2016. grčki BNP i javna potrošnja smanjili za 26,2 % odnosno 22,8 % te da je u 700 000 više nezaposlenih; budući da su od 2008. godine grčke vlade, kako bi mogle otplaćivati vanjski dug, morale znatno povećati porezne stope, racionalizirati javne izdatke i smanjiti plaće zaposlenika u javnom sektoru, osobito mirovine, dok su se plaće u privatnom sektoru također smanjile kao posljedica kombinacije primijenjenih politika; budući da je pad dohotka doveo do pada potrošnje, što se snažno odrazilo na sektor maloprodaje; |
| --- | --- |

D.

budući da Grčka, kako bi povezala ta otpuštanja s globalnom financijskom i gospodarskom krizom, navodi da je njezino gospodarstvo šest uzastopnih godina (od 2008. do 2013.) bilo u recesiji; budući da su se od 2008. do 2016. grčki BNP i javna potrošnja smanjili za 26,2 % odnosno 22,8 % te da je u 700 000 više nezaposlenih; budući da su od 2008. godine grčke vlade, kako bi mogle otplaćivati vanjski dug, morale znatno povećati porezne stope, racionalizirati javne izdatke i smanjiti plaće zaposlenika u javnom sektoru, osobito mirovine, dok su se plaće u privatnom sektoru također smanjile kao posljedica kombinacije primijenjenih politika; budući da je pad dohotka doveo do pada potrošnje, što se snažno odrazilo na sektor maloprodaje;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Grčka u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 2 949 150 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 4 915 250 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je Komisija poštovala rok od 12 tjedana od primitka ispunjenog zahtjeva koji su podnijele grčke vlasti, nakon čega je 23. listopada 2017. završila svoju ocjenu o usklađenosti s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa te o tome istog dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da predmetnih devet poduzeća u vlasništvu ima dućane i supermarkete u kojima se prodaje potrošačka roba; izražava žaljenje zbog velikog pada trgovine na malo u razdoblju od 2008. do 2015., u rasponu od 60 % za trgovine kućanskim uređajima preko 30 % za trgovine na malo prehrambenim proizvodima do 23 % za supermarkete; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uviđa da su predmetna otpuštanja izravno povezana sa smanjenjem prihoda u sektoru maloprodaje od 2008. godine; napominje da je u razdoblju od 2008. do 2015. u sektorima maloprodaje, proizvodnje i građevinarstva izgubljeno 164 000 radnih mjesta, što čini 64,2 % svih izgubljenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je zbog gospodarske krize kupovna moć grčkih domaćinstava od 2008. pod velikim pritiskom; konstatira da se drastično smanjenje zajmova poduzećima i građanima odrazilo na poduzeća u maloprodajnom sektoru; žali zbog toga što se zbog tih dvaju faktora općeniti indeks prometa u sektoru maloprodaje smanjio, odnosno što je u razdoblju od 2008. do 2016. pao za više od 63 %; napominje da su mjere štednje koje se primjenjuju od 2008. godine, osobito smanjenje plaća, ponovno pregovaranje o uvjetima najmova i produženje rokova dospijeća računa, dovele do pogoršanja situacije; ističe da ovaj slučaj pokazuje da se primijenjene mjere ne mogu učinkovito dugoročno nositi s gospodarskom krizom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sa zabrinutošću naglašava da regija Atika, u kojoj je koncentrirano više od 70 % otpuštanja, ima stopu nezaposlenosti od 22,9 %, dok se u ostalih 10 regija kreće od 19,5 % u Egejskoj regiji do 26,8 % u Epiru i Zapadnoj Makedoniji; zabrinut je zbog činjenice da bi ta otpuštanja mogla dodatno pogoršati stanje u pogledu nezaposlenosti s kojim su od početka financijske i gospodarske krize suočene te regije; posebno napominje da 31,8 % stanovništva u Atici živi pod prijetnjom siromaštva ili socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da Grčka razmatra pet vrsta mjera: (i) profesionalno usmjeravanje, (ii) osposobljavanje, prekvalifikacija i stručno osposobljavanje, (iii) doprinos za pokretanje poduzeća, (iv) naknada za traženje posla i osposobljavanje i (v) subvencija za otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je 85,2 % ciljanih korisnika starije od 55 godina, te da ih je 24,8 % starije od 64 godine; žali što nije bilo moguće pronaći održivo rješenje kako bi se izbjeglo njihovo otpuštanje, posebno uzimajući u obzir činjenicu da je starija dob otegotna okolnost pri traženju posla; pozdravlja odluku Grčke da se radnicima, a posebno starijim korisnicima pruže tečajevi za strukovno osposobljavanje koji odgovaraju njihovim potrebama te trenutačnim zahtjevima na tržištu rada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe i pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama izrađen u dogovoru s glavnim tajnikom i predstavnicima Instituta rada Općeg saveza grčkih radnika; podsjeća da je snažan socijalni dijalog utemeljen na uzajamnom povjerenju i zajedničkoj odgovornosti najbolji instrument u potrazi za dogovorenim rješenjima i zajedničkim gledištima u predviđanju i sprečavanju postupaka restrukturiranja i upravljanju njima; ističe da bi se tim dijalogom moglo pomoći u sprečavanju zatvaranja radnih mjesta i time nastajanja novih slučajeva za EGF; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da će mjere potpore dohotku iznositi 34,72 % ukupnog paketa mjera prilagođenih potrebama, što je tik ispod maksimuma od 35 % koji je utvrđen u Uredbi o EGF-u i što predstavlja mnogo viši udio od onih koji su predloženi za ostale nedavne primjere; napominje da ta djelovanja ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju zaposlenja ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da su grčke vlasti potvrdile da za mjere prihvatljive za financiranje iz EGF-a nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da bi se pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama financiranih iz EGF-a trebalo usmjeriti na inicijative kojima se doprinosi zapošljavanju, osposobljavanju radnika i valoriziranju njihova radnog iskustva radi približavanja poslodavcima, što se odnosi i na zadruge, ali i uskladiti ih s postojećim programima Unije, među ostalim i s Europskim socijalnim fondom; uvjeren da je bi se koherentnom strategijom smanjila opasnost od preseljenja i stvorilo okružje pogodno za povratak industrijske proizvodnje u Uniju; naglašava da bi ozbiljna politika prevencije i predviđanja restrukturiranja trebala dobiti prednost pred korištenjem sredstava iz EGF-a; ističe također važnost istinske industrijske politike na razini Unije, koja donosi održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da je u svojoj Rezoluciji od 15. rujna 2016. o aktivnostima, učinku i dodanoj vrijednosti Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u razdoblju 2007. – 2014. (5) već izrazio zabrinutost zbog razlike između sredstava zatraženih od EGF-a i iznosa koje su države članice vratile; poziva Komisiju da nastavi poticati države članice na izradu realističnijih procjena vjerojatnih troškova kako bi se potreba za naknadnim povratom sredstava svela na najmanju moguću razinu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da bi u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika trebalo predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao odgovarati zaokretu prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Istočnoj Makedoniji, Trakiji (EL11), Središnjoj Makedoniji (EL12), Zapadnoj Makedoniji (EL13), Tesaliji (EL14), Epiru (EL21), Zapadnoj Grčkoj (EL23), Središnjoj Grčkoj (EL24), Peloponezu (EL25), Južnom Egeju (EL42) te Kreti (EL43).

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0361.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Grčke – EGF/2017/003 GR/Attica retail

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/6.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/172 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/172

---

P8_TA(2017)0457

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2017/005 FI/Retail

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Finska – EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

(2018/C 356/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0618 – C8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0618 – C8-0364/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0366/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0366/2017),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće;

| C. | budući da je Finska podnijela zahtjev EGF/2017/005 FI/Retail za financijski doprinos iz EGF-a na temelju intervencijskih kriterija utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (b) Uredbe o EGF-u, nakon što je 1 660 radnika proglašeno viškom u trima poduzećima koja djeluju u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 47 NACE-a Rev. 2 (trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima) u regijama druge razine NUTS-a u Finskoj (Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi i Pohjois- ja Itä-Suomi); budući da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 1 500 otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

C.

budući da je Finska podnijela zahtjev EGF/2017/005 FI/Retail za financijski doprinos iz EGF-a na temelju intervencijskih kriterija utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (b) Uredbe o EGF-u, nakon što je 1 660 radnika proglašeno viškom u trima poduzećima koja djeluju u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 47 NACE-a Rev. 2 (trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima) u regijama druge razine NUTS-a u Finskoj (Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi i Pohjois- ja Itä-Suomi); budući da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 1 500 otpuštenih radnika;

| D. | budući da je za financijski nadzor djelovanja koja podupire EGF odgovorna predmetna država članica, kao što je utvrđeno člankom 21. stavkom 1. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

D.

budući da je za financijski nadzor djelovanja koja podupire EGF odgovorna predmetna država članica, kao što je utvrđeno člankom 21. stavkom 1. Uredbe o EGF-u;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Finska u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 2 499 360 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 4 165 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je Komisija poštovala rok od 12 tjedana od primitka ispunjenog zahtjeva koji su podnijele finske vlasti, nakon čega je 23. listopada 2017. završila svoju ocjenu o usklađenosti s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa te o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da Finska smatra da su otpuštanja povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalima zbog globalizacije, a posebno zbog eksponencijalnog rasta međunarodne internetske trgovine; posebno napominje da su doprinijeli porast internetske prodaje maloprodajnih proizvoda u Finskoj te popularnost neeuropskih internetskih trgovina među finskim potrošačima doprinijeli konstantnom padu prodaje u tradicionalnim robnim kućama u Finskoj od 2014.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su otpuštanjima do kojih je došlo u dvama finskim lancima robnih kuća pogođene sve četiri regije razine NUTS 2 u Finskoj; uviđa da su takve robne kuće zbog rasta internetske trgovine, promjena kupovnih navika i slabljenja povjerenja potrošača suočene sa smanjenjem profitabilnosti i novčanih tokova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je do otpuštanja došlo u dvama velikim finskim lancima robnih kuća i jednom društvu kćeri koji su od 2015. suočeni s ozbiljnim problemima u pogledu smanjenja profitabilnosti i novčanih tokova izazvanima rastom internetske trgovine, promjenama kupovnih navika i slabljenjem povjerenja potrošača; žali zbog toga što su početkom 2017. dva predmetna poduzeća u potpunosti prestala s poslovanjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | svjestan je činjenice da je istodobno u tijeku velika promjena u pogledu prirode rada u maloprodaji, odnosno da se sve više traže radnici na skraćeno radno vrijeme koji posjeduju nove vještine poput poznavanja informatičkih tehnologija, predviđanja, analize podataka, komunikacije, poznavanja navika potrošača i logistike; žali zbog činjenice da je 43 % zaposlenika u maloprodajnom sektoru u Finskoj starije od 45 godina i da oni ne posjeduju te vještine; smatra da su prepreke zapošljavanju osoba starijih od 50 godina važno pitanje i sa zanimanjem iščekuje ocjenu pilot-projekata za profesionalno usmjeravanje koji su uvedeni za tu skupinu otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je veliki broj otpuštenih radnika stariji od 55 godina i da je među njima 76 % žena; u tom smislu uviđa važnost aktivnih mjera za unaprjeđenje tržišta rada koje sufinancira EGF kako bi se povećali izgledi da se te ranjive skupine ponovno uključe na tržište rada; pozdravlja činjenicu da je posebna pozornost obraćena na to da predložene mjere budu prilagođene konkretnim potrebama ciljanih skupina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatira da Finska priprema sedam vrsta mjera za otpuštene radnike obuhvaćene ovim zahtjevom: mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere, (ii) mjere za zapošljavanje i druge poslovne mjere, (iii) tečajevi za strukovno osposobljavanje, (iv) bespovratna sredstva za razvojne tvrtke (start-up), (v) pilot-projekti za profesionalno usmjeravanje (vi) subvencija za plaće i (vii) naknade za putne troškove i troškove smještaja; pozdravlja pilot-projekte za profesionalno usmjeravanje unutar kojih će se razmotriti fizička, psihička i druga pitanja koja bi mogla otežati ponovno zapošljavanje korisnika starijih od 50 godina; napominje da su za kontrolu i izvješćivanje dodijeljena dostatna sredstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da će mjere potpore dohotku činiti manje od 22,05 % ukupnog paketa personaliziranih mjera, što je znatno ispod maksimalnog udjela od 35 % koji je utvrđen u Uredbi o EGF-u te da su te mjere uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potvrđuje da je nakon savjetovanja s predstavnicima centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša u regijama Uusimaa, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa i Varsinais-Suomi te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj regije Uusimaa pripremljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da su finske vlasti pružile jamstva da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije, da će svaki oblik dvostrukog financiranja biti spriječen te da su te mjere komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da bi se pri osmišljavanju usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama financiranom iz EGF-a trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo u kojemu se na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima odgovorna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da u budućim prijedlozima preciznije utvrde sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupe utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi reintegracije na tržište rada zahvaljujući EGF-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (na temelju zahtjeva Finske – EGF/2017/005 FI/Retail)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/7.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/176 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/176

---

P8_TA(2017)0458

Proračunski postupak za 2018.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 356/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajednički nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i relevantne izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (14587/2017 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i relevantne izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (14587/2017 – C8-0416/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je Komisija usvojila 29. lipnja 2017. (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koji je Komisija usvojila 29. lipnja 2017. (COM(2017)0400),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2017. (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2017. (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2018 nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je podnijela Komisija 16. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2018 nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je podnijela Komisija 16. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. (1) i o proračunskim amandmanima koje ona sadrži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. (1) i o proračunskim amandmanima koje ona sadrži,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir članak 90. i članak 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 90. i članak 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće izaslanstva u Odboru za mirenje (A8-0359/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izaslanstva u Odboru za mirenje (A8-0359/2017),

| 1. | odobrava zajednički nacrt koji je usuglašen u Odboru za mirenje a koji se sastoji od sljedećih dokumenata uzetih zajedno:






  — | popisa linija koje nisu izmijenjene u odnosu na nacrt proračuna ili stajalište Vijeća o proračunu; |
| --- | --- | --- |

1.

—

popisa linija koje nisu izmijenjene u odnosu na nacrt proračuna ili stajalište Vijeća o proračunu;

| — | ukupnih iznosa po naslovima financijskog okvira; |
| --- | --- |

—

ukupnih iznosa po naslovima financijskog okvira;

| — | iznosa (liniju po liniju) za sve proračunske stavke; |
| --- | --- |

—

iznosa (liniju po liniju) za sve proračunske stavke;

| — | pročišćenog dokumenta u kojemu su navedeni iznosi i konačni tekst svih linija izmijenjenih tijekom mirenja; |
| --- | --- |

—

pročišćenog dokumenta u kojemu su navedeni iznosi i konačni tekst svih linija izmijenjenih tijekom mirenja;

| 2. | potvrđuje zajedničke izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje jednostrane izjave Komisije i Vijeća priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018. konačno donesenim i da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu zakonodavnu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2017)0408.

(2)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

18.11.2017

KONAČNA VERZIJA

Proračun za 2018. – Elementi za zajedničke zaključke

Ovi zajednički zaključci tiču se sljedećih odjeljaka:

| 1. | Proračun za 2018. |
| --- | --- |

1.

Proračun za 2018.

| 2. | Proračun za 2017. – Nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 |
| --- | --- |

2.

Proračun za 2017. – Nacrt izmjene proračuna br. 6/2017

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

Sažetak

| | A. | Proračun za 2018.

  U skladu s elementima za zajedničke zaključke:






  — | Ukupna razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu za 2018. utvrđena je na 160 113,5 milijuna EUR. To znači da preostala razlika do gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za 2018. iznosi 1 600,3 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Proračun za 2018.

U skladu s elementima za zajedničke zaključke:

—

Ukupna razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu za 2018. utvrđena je na 160 113,5 milijuna EUR. To znači da preostala razlika do gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za 2018. iznosi 1 600,3 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza.

| — | Ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2018. utvrđena je na 144 681,0 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2018. utvrđena je na 144 681,0 milijuna EUR.

| — | Instrument fleksibilnosti mobilizira se 2018. za naslov 3. Sigurnost i građanstvo u iznosu od 837,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

—

Instrument fleksibilnosti mobilizira se 2018. za naslov 3. Sigurnost i građanstvo u iznosu od 837,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza.

| — | Ukupna razlika za obveze iskorištena je do razine od 1 113,7 milijuna EUR za podnaslov 1a Konkurentnost za rast i zapošljavanje i podnaslov 1b Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija. |
| --- | --- |

—

Ukupna razlika za obveze iskorištena je do razine od 1 113,7 milijuna EUR za podnaslov 1a Konkurentnost za rast i zapošljavanje i podnaslov 1b Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija.

| — | Odluka (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke u 2017. (1) izmijenit će se radi prilagodbe profila prebijanja kako bi se smanjio iznos prebijen 2018. u naslovu 5. Administracija s 570 milijuna EUR na 318 milijuna EUR i u skladu s time 2020. pokrenulo prebijanje u iznosu od 252 milijuna EUR u istome naslovu. |
| --- | --- |

—

Odluka (EU) 2017/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke u 2017. (1) izmijenit će se radi prilagodbe profila prebijanja kako bi se smanjio iznos prebijen 2018. u naslovu 5. Administracija s 570 milijuna EUR na 318 milijuna EUR i u skladu s time 2020. pokrenulo prebijanje u iznosu od 252 milijuna EUR u istome naslovu.

| — | Komisija je odobrena sredstva za plaćanja za 2018. povezana s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u 2014., 2016., 2017. i 2018. procijenila na 678,3 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Komisija je odobrena sredstva za plaćanja za 2018. povezana s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u 2014., 2016., 2017. i 2018. procijenila na 678,3 milijuna EUR.

| B. | Proračun za 2017.

  U skladu s elementima za zajedničke zaključke, Nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 prihvaća se u obliku koji je predložila Komisija. |
| --- | --- |

B.

Proračun za 2017.

U skladu s elementima za zajedničke zaključke, Nacrt izmjene proračuna br. 6/2017 prihvaća se u obliku koji je predložila Komisija.

1.   Proračun za 2018.

1.1.   „Zatvorene” linije

Ako niže u ovim zaključcima nije drugačije navedeno, sve proračunske linije koje u svojim čitanjima nisu izmijenili ni Vijeće ni Parlament te one za koje je Parlament prihvatio amandmane Vijeća potvrđene su.

Za druge proračunske linije Odbor za mirenje postigao je dogovor o zaključcima koji su uvršteni u odjeljke od 1.2. do 1.7. u nastavku.

1.2.   Horizontalna pitanja

Decentralizirane agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje) i broj radnih mjesta za decentralizirane agencije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018, osim za:

| — | u naslovu 3.:






  — | Europski policijski ured (EUROPOL, proračunski članak 18 02 04), kojemu se dodjeljuje deset dodatnih radnih mjesta, a odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 3 690 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

u naslovu 3.:

—

Europski policijski ured (EUROPOL, proračunski članak 18 02 04), kojemu se dodjeljuje deset dodatnih radnih mjesta, a odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 3 690 000 EUR.

| — | Europski potporni ured za azil (EASO, proračunski članak 18 03 02), kojemu se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 5 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Europski potporni ured za azil (EASO, proračunski članak 18 03 02), kojemu se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 5 000 000 EUR.

| — | Europsko tijelo za jačanje pravosudne suradnje (EUROJUST, proračunski članak 33 03 04), kojemu se dodjeljuje pet dodatnih radnih mjesta, a odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 1 845 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Europsko tijelo za jačanje pravosudne suradnje (EUROJUST, proračunski članak 33 03 04), kojemu se dodjeljuje pet dodatnih radnih mjesta, a odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 1 845 000 EUR.

| — | u naslovu1.a:






  — | Agenciju za europski GNSS (GSA, proračunski članak 02 05 11), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 345 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

u naslovu1.a:

—

Agenciju za europski GNSS (GSA, proračunski članak 02 05 11), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja povećavaju za 345 000 EUR.

| — | Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA, proračunski članak 12 02 06), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja te broj radnih mjesta smanjuju na razinu iz nacrta proračuna. |
| --- | --- |

—

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA, proračunski članak 12 02 06), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja te broj radnih mjesta smanjuju na razinu iz nacrta proračuna.

Izvršne agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i u odobrenim sredstvima za plaćanja) i broj radnih mjesta za izvršne agencije utvrđeni su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018.

Pilot-projekti / pripremna djelovanja

Postignut je dogovor za sveobuhvatan paket od 87 pilot-projekata / pripremnih djelovanja u ukupnom iznosu od 100,0 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, kao što je to predložio Parlament povrh onih pripremnih djelovanja koja je Komisija predložila u nacrtu proračuna za 2018.

Ako se čini da je pilot-projekt ili pripremno djelovanje obuhvaćeno postojećom pravnom osnovom, Komisija može predložiti prijenos odobrenih sredstava u odgovarajuću pravnu osnovu kako bi se olakšala provedba toga djelovanja.

Ovim se paketom u potpunosti poštuju gornje granice za pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđene Financijskom uredbom.

1.3.   Rashodovni naslovi financijskog okvira – odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Uzimajući u obzir u obzir gornje zaključke o „zatvorenim” proračunskim linijama, agencijama te pilot-projektima i pripremnim djelovanjima, Odbor za mirenje dogovorio je sljedeće:

Naslov 1a — Konkurentnost za rast i zapošljavanje

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018., uz prilagodbe koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija / program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 1.1.11 | Europski satelitski navigacijski sustavi (EGNOS i Galileo) | | | -4 090 000 |
| 02 05 01 | Razvoj i osiguravanje globalne infrastrukture i usluga satelitske radionavigacije (Galileo) do 2020. | 623 949 000 | 621 709 000 | -2 240 000 |
| 02 05 02 | Pružanje satelitskih usluga kojima se unapređuje učinkovitost GPS-a u postupnom pokrivanju cijelog područja Europske konferencije civilnog zrakoplovstva (ECAC) do 2020. | 185 000 000 | 183 150 000 | -1 850 000 |
| 1.1.13 | Europski program za promatranje Zemlje (Copernicus) | | | -10 370 000 |
| 02 06 01 | Pružanje operativnih usluga koje se oslanjaju na svemirska promatranja i podatke in situ (Copernicus) | 130 664 000 | 129 364 000 | -1 300 000 |
| 02 06 02 | Izgradnja samostalne sposobnosti Unije za promatranje Zemlje (Copernicus) | 507 297 000 | 498 227 000 | -9 070 000 |
| 1.1.14 | Europske snage solidarnosti | | | -30 000 000 |
| 15 05 01 | Europske snage solidarnosti | 68 235 652 | 38 235 652 | -30 000 000 |
| 1.1.31 | Obzor 2020. | | | 110 000 000 |
| 02 04 02 01 | Vodeći položaj u svemiru | 173 389 945 | 184 528 490 | 11 138 545 |
| 02 04 02 03 | Povećanje inovacija u malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima) | 36 937 021 | 43 178 448 | 6 241 427 |
| 06 03 03 01 | Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prijevoznog sustava | 53 986 199 | 56 835 072 | 2 848 873 |
| 08 02 01 01 | Jačanje pionirskih istraživanja u Europskom istraživačkom vijeću | 1 827 122 604 | 1 842 122 604 | 15 000 000 |
| 08 02 02 01 | Vodeći položaj u području nanotehnologije, naprednih materijala, laserske tehnologije, biotehnologije te napredne proizvodnje i obrade | 518 395 125 | 524 204 453 | 5 809 328 |
| 08 02 03 03 | Prelazak na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav | 330 244 971 | 336 486 398 | 6 241 427 |
| 08 02 03 04 | Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prometnog sustava | 230 777 055 | 239 323 675 | 8 546 620 |
| 08 02 03 05 | Izgradnja resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene te održiva opskrba sirovinama | 297 738 618 | 303 307 891 | 5 569 273 |
| 08 02 08 | Instrument za MSP-ove | 471 209 870 | 481 209 870 | 10 000 000 |
| 09 04 02 01 | Vodeći položaj u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija | 722 055 754 | 725 189 515 | 3 133 761 |
| 15 03 01 01 | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie – stvaranje, razvijanje i prijenos novih vještina, znanja i inovacija | 870 013 019 | 885 710 765 | 15 697 746 |
| 32 04 03 01 | Prelazak na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav | 300 984 111 | 320 757 111 | 19 773 000 |
| 1.1.4 | Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) | | | 15 000 000 |
| 02 02 02 | Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP) u obliku vlasničkog i dužničkog kapitala | 199 554 000 | 214 554 000 | 15 000 000 |
| 1.1.5 | Obrazovanje, osposobljavanje i sport (Erasmus+) | | | 54 000 000 |
| 15 02 01 01 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada | 1 955 123 300 | 1 979 123 300 | 24 000 000 |
| 15 02 01 02 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europske mladeži i sudjelovanja mladih osoba u europskom demokratskom životu | 182 672 916 | 212 672 916 | 30 000 000 |
| 1.1.7 | Carina, fiscalis i borba protiv prijevara | | | -1 365 232 |
| 14 02 01 | Potpora funkcioniranju i modernizaciji carinske unije | 80 071 000 | 78 860 555 | -1 210 445 |
| 14 03 01 | Poboljšanje ispravnog funkcioniranja poreznog sustava | 32 043 000 | 31 888 213 | - 154 787 |
| 1.1.81 | Instrument za povezivanje Europe (CEF) – Energetika | | | -19 773 000 |
| 32 02 01 04 | Doprinos Unije financijskim instrumentima za stvaranje povoljnijeg okruženja za privatna ulaganja u energetske projekte | 19 773 000 | 0 | -19 773 000 |
| 1.1. | DAG |

u EUR

Proračunska linija / program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

1.1.11

Europski satelitski navigacijski sustavi (EGNOS i Galileo)

-4 090 000

02 05 01

Razvoj i osiguravanje globalne infrastrukture i usluga satelitske radionavigacije (Galileo) do 2020.

623 949 000

621 709 000

-2 240 000

02 05 02

Pružanje satelitskih usluga kojima se unapređuje učinkovitost GPS-a u postupnom pokrivanju cijelog područja Europske konferencije civilnog zrakoplovstva (ECAC) do 2020.

185 000 000

183 150 000

-1 850 000

1.1.13

Europski program za promatranje Zemlje (Copernicus)

-10 370 000

02 06 01

Pružanje operativnih usluga koje se oslanjaju na svemirska promatranja i podatke in situ (Copernicus)

130 664 000

129 364 000

-1 300 000

02 06 02

Izgradnja samostalne sposobnosti Unije za promatranje Zemlje (Copernicus)

507 297 000

498 227 000

-9 070 000

1.1.14

Europske snage solidarnosti

-30 000 000

15 05 01

Europske snage solidarnosti

68 235 652

38 235 652

-30 000 000

1.1.31

Obzor 2020.

110 000 000

02 04 02 01

Vodeći položaj u svemiru

173 389 945

184 528 490

11 138 545

02 04 02 03

Povećanje inovacija u malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima)

36 937 021

43 178 448

6 241 427

06 03 03 01

Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prijevoznog sustava

53 986 199

56 835 072

2 848 873

08 02 01 01

Jačanje pionirskih istraživanja u Europskom istraživačkom vijeću

1 827 122 604

1 842 122 604

15 000 000

08 02 02 01

Vodeći položaj u području nanotehnologije, naprednih materijala, laserske tehnologije, biotehnologije te napredne proizvodnje i obrade

518 395 125

524 204 453

5 809 328

08 02 03 03

Prelazak na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav

330 244 971

336 486 398

6 241 427

08 02 03 04

Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prometnog sustava

230 777 055

239 323 675

8 546 620

08 02 03 05

Izgradnja resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene te održiva opskrba sirovinama

297 738 618

303 307 891

5 569 273

08 02 08

Instrument za MSP-ove

471 209 870

481 209 870

10 000 000

09 04 02 01

Vodeći položaj u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija

722 055 754

725 189 515

3 133 761

15 03 01 01

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie – stvaranje, razvijanje i prijenos novih vještina, znanja i inovacija

870 013 019

885 710 765

15 697 746

32 04 03 01

Prelazak na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav

300 984 111

320 757 111

19 773 000

1.1.4

Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME)

15 000 000

02 02 02

Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP) u obliku vlasničkog i dužničkog kapitala

199 554 000

214 554 000

15 000 000

1.1.5

Obrazovanje, osposobljavanje i sport (Erasmus+)

54 000 000

15 02 01 01

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada

1 955 123 300

1 979 123 300

24 000 000

15 02 01 02

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europske mladeži i sudjelovanja mladih osoba u europskom demokratskom životu

182 672 916

212 672 916

30 000 000

1.1.7

Carina, fiscalis i borba protiv prijevara

-1 365 232

14 02 01

Potpora funkcioniranju i modernizaciji carinske unije

80 071 000

78 860 555

-1 210 445

14 03 01

Poboljšanje ispravnog funkcioniranja poreznog sustava

32 043 000

31 888 213

- 154 787

1.1.81

Instrument za povezivanje Europe (CEF) – Energetika

-19 773 000

32 02 01 04

Doprinos Unije financijskim instrumentima za stvaranje povoljnijeg okruženja za privatna ulaganja u energetske projekte

19 773 000

0

-19 773 000

1.1.

Decentralizirane agencije

-3 965 555

02 05 11

Agencija za europski GNSS

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Ostala djelovanja i programi

-2 346 000

02 03 02 01

Potpora aktivnostima normizacije koje provode CEN, Cenelec i ETSI

18 908 000

18 562 000

- 346 000

26 02 01

Postupci za sklapanje i oglašavanje ugovora o javnoj nabavi robe, javnim radovima i javnim uslugama

8 500 000

7 500 000

-1 000 000

29 02 01

Davanje kvalitetnih statističkih informacija, provedba novih metoda izrade europskih statistika i jačanje partnerstva s Europskim statističkim sustavom

59 475 000

58 475 000

-1 000 000

| 1.1. | PPPA |
| --- | --- |

1.1.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

51 650 000

| 1.1. | SPEC |
| --- | --- |

1.1.

Aktivnosti koje se financiraju na temelju nadležnosti Komisije i posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji

-2 900 000

01 02 01

Koordinacija i nadzor ekonomske i monetarne unije, uključujući euro, te informiranje o njoj

12 000 000

11 500 000

- 500 000

04 03 01 08

Industrijski odnosi i socijalni dijalog

16 438 000

15 038 000

-1 400 000

06 02 05

Aktivnosti za potporu europskoj prometnoj politici i pravima putnika uključujući komunikacijske aktivnosti

11 821 000

10 821 000

-1 000 000

Ukupno

155 840 213

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 22 001,5 milijuna EUR, pri čemu više nema razlike do gornje granice rashoda za naslov 1a u visini od 21 239 milijuna EUR te se koristi ukupna razlika za obveze u iznosu od 762,5 milijuna EUR.

Naslov 1b — Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018., uz prilagodbu koja je dogovorena u Odboru za mirenje i iznesena u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 1.2.5 | Inicijativa za zapošljavanje mladih (posebna dodatna sredstva) | | | 116 666 667 |
| 04 02 64 | Inicijativa za zapošljavanje mladih | 233 333 333 | 350 000 000 | 116 666 667 |
| 1.2. | PPPA |

u EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

1.2.5

Inicijativa za zapošljavanje mladih (posebna dodatna sredstva)

116 666 667

04 02 64

Inicijativa za zapošljavanje mladih

233 333 333

350 000 000

116 666 667

1.2.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

7 700 000

Ukupno

124 366 667

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 55 532,2 milijuna EUR, pri čemu više nema razlike do gornje granice rashoda za naslov 1b u visini od 55 181 milijuna EUR te se koristi ukupna razlika za obveze u iznosu od 351,2 milijuna EUR.

Naslov 2 – Održivi rast: prirodni resursi

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018., uz prilagodbe koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 2.0.10 | Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) – rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja | | | - 229 900 000 |
| 05 03 01 10 | Program osnovnih plaćanja | 16 556 000 000 | 16 326 100 000 | - 229 900 000 |
| 2.0. | PPPA |

u EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

2.0.10

Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) – rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja

- 229 900 000

05 03 01 10

Program osnovnih plaćanja

16 556 000 000

16 326 100 000

- 229 900 000

2.0.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

15 600 000

Ukupno

- 214 300 000

Smanjenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u potpunosti je pokriveno višom razinom namjenskih prihoda iz viška EFJP-a od 31. listopada 2017. kojim će se u cijelosti pokriti potrebe sektora navedene u pismu izmjene 1/2018. Što se tiče tih ažuriranih potreba, pismom izmjene 1/2018 povećana su plaćanja za:

| — | mlade poljoprivrednike za 34 milijuna EUR (proračunska stavka 05 03 01 13), |
| --- | --- |

—

mlade poljoprivrednike za 34 milijuna EUR (proračunska stavka 05 03 01 13),

| — | poljoprivredne prakse koje povoljno utječu na klimu i okoliš za 95 milijuna EUR (proračunska stavka 05 03 01 11), |
| --- | --- |

—

poljoprivredne prakse koje povoljno utječu na klimu i okoliš za 95 milijuna EUR (proračunska stavka 05 03 01 11),

| — | ostale mjere (svinjsko meso, perad, jaja, pčelarstvo, ostali proizvodi životinjskog podrijetla) za 60 milijuna EUR (proračunska stavka 05 02 15 99), |
| --- | --- |

—

ostale mjere (svinjsko meso, perad, jaja, pčelarstvo, ostali proizvodi životinjskog podrijetla) za 60 milijuna EUR (proračunska stavka 05 02 15 99),

| — | nacionalne programe potpore u sektoru vina za 7 milijuna EUR (proračunska stavka 05 02 09 08), |
| --- | --- |

—

nacionalne programe potpore u sektoru vina za 7 milijuna EUR (proračunska stavka 05 02 09 08),

| — | mjere skladištenja obranog mlijeka u prahu za 2 milijuna EUR (proračunska stavka 05 02 12 02), |
| --- | --- |

—

mjere skladištenja obranog mlijeka u prahu za 2 milijuna EUR (proračunska stavka 05 02 12 02),

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 59 285,3 milijuna EUR, pri čemu razlika do gornje granice rashoda za naslov 2. iznosi 981,7 milijuna EUR.

Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018., uz prilagodbe koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene br. 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 3.0.11 | Kreativna Europa | | | 3 500 000 |
| 15 04 01 | Jačanje financijske sposobnosti MSP-ova i malih i vrlo malih organizacija u europskim kulturnim i kreativnim sektorima te poticanje razvoja politika i novih poslovnih modela | 34 528 000 | 35 528 000 | 1 000 000 |
| 15 04 02 | Potprogram Kultura – podupiranje prekograničnih aktivnosti te promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti | 68 606 000 | 71 106 000 | 2 500 000 |
| 3.0.8 | Hrana i hrana za životinje | | | -6 500 000 |
| 17 04 01 | Osiguranje boljeg zdravstvenog stanja životinja i veće razine zaštite životinja u Uniji | 161 500 000 | 160 000 000 | -1 500 000 |
| 17 04 02 | Osiguranje pravovremenog otkrivanja organizama štetnih za bilje i njihova iskorjenjivanja | 25 000 000 | 22 000 000 | -3 000 000 |
| 17 04 03 | Osiguranje učinkovite i pouzdane kontrole | 57 483 000 | 55 483 000 | -2 000 000 |
| 3.0. | DAG |

u EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene br. 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

3.0.11

Kreativna Europa

3 500 000

15 04 01

Jačanje financijske sposobnosti MSP-ova i malih i vrlo malih organizacija u europskim kulturnim i kreativnim sektorima te poticanje razvoja politika i novih poslovnih modela

34 528 000

35 528 000

1 000 000

15 04 02

Potprogram Kultura – podupiranje prekograničnih aktivnosti te promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti

68 606 000

71 106 000

2 500 000

3.0.8

Hrana i hrana za životinje

-6 500 000

17 04 01

Osiguranje boljeg zdravstvenog stanja životinja i veće razine zaštite životinja u Uniji

161 500 000

160 000 000

-1 500 000

17 04 02

Osiguranje pravovremenog otkrivanja organizama štetnih za bilje i njihova iskorjenjivanja

25 000 000

22 000 000

-3 000 000

17 04 03

Osiguranje učinkovite i pouzdane kontrole

57 483 000

55 483 000

-2 000 000

3.0.

Decentralizirane agencije

10 535 000

18 02 04

Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Europski potporni ured za azil (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

| 3.0. | PPPA |
| --- | --- |

3.0.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

12 650 000

Ukupno

20 185 000

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 3 493,2 milijuna EUR, pri čemu više nema razlike do gornje granice rashoda za naslov 3. te se mobilizira instrument fleksibilnosti u iznosu od 837,2 milijuna EUR.

Naslov 4. – Globalna Europa

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2018., uz prilagodbe koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene br. 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 4.0.1 | Instrument pretpristupne pomoći (IPA II) | | | -95 000 000 |
| 05 05 04 02 | Potpora Turskoj – gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije | 148 000 000 | 131 000 000 | -17 000 000 |
| 22 02 01 01 | Potpora Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu (2), Crnoj Gori, Srbiji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije | 189 267 000 | 199 267 000 | 10 000 000 |
| 22 02 03 01 | Potpora Turskoj – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije | 217 400 000 | 167 400 000 | -50 000 000 |
| 22 02 03 02 | Potpora Turskoj – gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije | 274 384 000 | 236 384 000 | -38 000 000 |
| 4.0.2 | Europski instrument za susjedstvo (ENI) | | | 50 000 000 |
| 22 04 01 03 | Sredozemne zemlje – Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba | 262 072 675 | 296 072 675 | 34 000 000 |
| 22 04 01 04 | Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) | 293 379 163 | 299 379 163 | 6 000 000 |
| 22 04 02 02 | Istočno partnerstvo – Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 351 556 726 | 361 556 726 | 10 000 000 |
| 4.0.3 | Instrument za razvojnu suradnju (DCI) | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 03 | Ljudski razvoj | 193 374 058 | 205 874 058 | 12 500 000 |
| 21 02 20 | Erasmus+ – Doprinos iz instrumenta za razvojnu suradnju (DCI) | 94 928 673 | 102 428 673 | 7 500 000 |
| 4.0.4 | Instrument za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama (PI) | | | -3 000 000 |
| 19 05 01 | Suradnja s trećim zemljama radi unapređenja i promicanja Unije i zajedničkih interesa | 126 263 000 | 123 263 000 | -3 000 000 |
| 4.0. | OTH |

u EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene br. 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

4.0.1

Instrument pretpristupne pomoći (IPA II)

-95 000 000

05 05 04 02

Potpora Turskoj – gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

148 000 000

131 000 000

-17 000 000

22 02 01 01

Potpora Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu (2), Crnoj Gori, Srbiji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

189 267 000

199 267 000

10 000 000

22 02 03 01

Potpora Turskoj – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

217 400 000

167 400 000

-50 000 000

22 02 03 02

Potpora Turskoj – gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

274 384 000

236 384 000

-38 000 000

4.0.2

Europski instrument za susjedstvo (ENI)

50 000 000

22 04 01 03

Sredozemne zemlje – Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba

262 072 675

296 072 675

34 000 000

22 04 01 04

Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)

293 379 163

299 379 163

6 000 000

22 04 02 02

Istočno partnerstvo – Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

351 556 726

361 556 726

10 000 000

4.0.3

Instrument za razvojnu suradnju (DCI)

20 000 000

21 02 07 03

Ljudski razvoj

193 374 058

205 874 058

12 500 000

21 02 20

Erasmus+ – Doprinos iz instrumenta za razvojnu suradnju (DCI)

94 928 673

102 428 673

7 500 000

4.0.4

Instrument za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama (PI)

-3 000 000

19 05 01

Suradnja s trećim zemljama radi unapređenja i promicanja Unije i zajedničkih interesa

126 263 000

123 263 000

-3 000 000

4.0.

Ostala djelovanja i programi

-1 083 000

13 07 01

Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru

32 473 000

34 473 000

2 000 000

21 02 40

Sporazumi o osnovnim proizvodima

5 583 000

2 500 000

-3 083 000

| 4.0. | PPPA |
| --- | --- |

4.0.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

8 900 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

Aktivnosti koje se financiraju na temelju nadležnosti Komisije i posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji

1 000 000

19 06 01

Aktivnosti informiranja o vanjskim odnosima Unije

12 000 000

15 000 000

3 000 000

21 08 01

Evaluacija rezultata pomoći Unije te mjere praćenja i revizije

30 676 000

29 176 000

-1 500 000

21 08 02

Koordinacija i promicanje svijesti o pitanjima razvoja

13 036 000

12 536 000

- 500 000

Ukupno

-19 183 000

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 9 568,8 milijuna EUR, pri čemu razlika do gornje granice rashoda za naslov 4. iznosi 256,2 milijuna EUR.

Naslov 5. – Administracija

Odbor za mirenje postigao je dogovor o broju radnih mjesta u planovima radnih mjesta institucija i odobrenim sredstvima koje je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018, uz sljedeće iznimke:

| — | dio za Parlament, za koji se odobrava čitanje Parlamenta; |
| --- | --- |

—

dio za Parlament, za koji se odobrava čitanje Parlamenta;

| — | dio za Vijeće, za koji se odobrava čitanje Vijeća; |
| --- | --- |

—

dio za Vijeće, za koji se odobrava čitanje Vijeća;

| — | Europska služba za vanjsko djelovanje, kojoj se za novouspostavljenu proračunsku stavku 2 2 1 4 Kapacitet strateškog komuniciranja dodjeljuje 800 000 EUR. Cilj je na odgovarajući način osposobiti Europsku službu za vanjsko djelovanje kako bi se stekli alati za strateško komuniciranje, omogućili ugovaranje stručnih usluga u području strateškog komuniciranja, jezični pluralizam u strateškoj komunikaciji te uspostava i održavanje mreže stručnjaka za protudezinformacijsko djelovanje u državama članicama i susjednim zemljama. Proračunska stavka 3 0 0 4 Ostali administrativni rashodi smanjuje se za 800 000 EUR kako bi se zajamčila proračunska neutralnost. |
| --- | --- |

—

Europska služba za vanjsko djelovanje, kojoj se za novouspostavljenu proračunsku stavku 2 2 1 4 Kapacitet strateškog komuniciranja dodjeljuje 800 000 EUR. Cilj je na odgovarajući način osposobiti Europsku službu za vanjsko djelovanje kako bi se stekli alati za strateško komuniciranje, omogućili ugovaranje stručnih usluga u području strateškog komuniciranja, jezični pluralizam u strateškoj komunikaciji te uspostava i održavanje mreže stručnjaka za protudezinformacijsko djelovanje u državama članicama i susjednim zemljama. Proračunska stavka 3 0 0 4 Ostali administrativni rashodi smanjuje se za 800 000 EUR kako bi se zajamčila proračunska neutralnost.

Nadalje, učinak automatskog ažuriranja plaća na proračun za 2018., koje se primjenjuje od 1. srpnja 2017., unesen je u sve dijelove za institucije kako slijedi:

| u EUR |
| --- |
| Parlament | -2 796 000 |
| Vijeće | - 948 000 |
| Komisija (uključujući mirovine) | -13 179 600 |
| Sud Europske unije | - 868 800 |
| Revizorski sud | - 357 000 |
| Europski gospodarski i socijalni odbor | - 193 000 |
| Odbor regija | - 146 000 |
| Europski ombudsman | -24 600 |
| Europski nadzornik za zaštitu podataka | -13 459 |
| Europska služba za vanjsko djelovanje | - 878 400 |
| Ukupno | -19 404 859 |

u EUR

Parlament

-2 796 000

Vijeće

- 948 000

Komisija (uključujući mirovine)

-13 179 600

Sud Europske unije

- 868 800

Revizorski sud

- 357 000

Europski gospodarski i socijalni odbor

- 193 000

Odbor regija

- 146 000

Europski ombudsman

-24 600

Europski nadzornik za zaštitu podataka

-13 459

Europska služba za vanjsko djelovanje

- 878 400

Ukupno

-19 404 859

Na kraju, na razini svih institucija utvrđeno je smanjenje od 5 milijuna EUR za rashode povezane sa zgradama, kako slijedi:

| u EUR |
| --- |
| Vijeće | - 378 623 |
| Komisija (uključujući mirovine) | -3 637 499 |
| Sud Europske unije | - 270 611 |
| Revizorski sud | -96 409 |
| Europski gospodarski i socijalni odbor | -89 461 |
| Odbor regija | -63 393 |
| Europski ombudsman | -7 016 |
| Europski nadzornik za zaštitu podataka | -9 526 |
| Europska služba za vanjsko djelovanje | - 447 462 |
| Ukupno | -5 000 000 |

u EUR

Vijeće

- 378 623

Komisija (uključujući mirovine)

-3 637 499

Sud Europske unije

- 270 611

Revizorski sud

-96 409

Europski gospodarski i socijalni odbor

-89 461

Odbor regija

-63 393

Europski ombudsman

-7 016

Europski nadzornik za zaštitu podataka

-9 526

Europska služba za vanjsko djelovanje

- 447 462

Ukupno

-5 000 000

Slijedom toga i nakon što se u obzir uzmu pilot-projekti i pripremna djelovanja (3,5 milijuna EUR) predloženi u odjeljku 1.2., dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 9 665,5 milijuna EUR, pri čemu ostaje razlika od 362,5 milijuna EUR do gornje granice za rashode u naslovu 5., nakon što se uračuna 318,0 milijuna EUR namijenjenih za prebijanje mobilizacije pričuve za nepredviđene izdatke 2017. godine.

Posebni instrumenti: Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), Pričuva za pomoć u nuždi i Fond solidarnosti Europske unije

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za Europski fond za prilagodbu globalizaciji i za Pričuvu za pomoć u nuždi utvrđuju se na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018. Pričuva za Fond solidarnosti Europske unije ukida se (proračunski članak 40 02 44).

1.4.   Odobrena sredstva za plaćanje

Ukupna razina odobrenih sredstva za plaćanja u proračunu za 2018. utvrđuje se na razinu iz nacrta proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018, uz sljedeće prilagodbe dogovorene u Odboru za mirenje:

| 1. | Prvo, uzima se u obzir dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode, za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanja jednaka razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. To uključuje dodatno smanjenje poljoprivrednih rashoda u visini od 229,9 milijuna EUR. Kombinirani učinak je smanjenje od 255,3 milijuna EUR; |
| --- | --- |

1.

Prvo, uzima se u obzir dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode, za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanja jednaka razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. To uključuje dodatno smanjenje poljoprivrednih rashoda u visini od 229,9 milijuna EUR. Kombinirani učinak je smanjenje od 255,3 milijuna EUR;

| 2. | Odobrena sredstva za plaćanja za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja koje je predložio Parlament utvrđena su na 50 % odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili na razinu koju je predložio Parlament, ako je ona niža. U slučaju produljenja postojećih pilot-projekata ili pripremnih djelovanja, razina odobrenih sredstava za plaćanja jest ona iz nacrta proračuna uvećana za 50 % iznosa povezanih novih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili razina koju je predložio Parlament, ako je ona niža. Kombinirani učinak je povećanje od 50,0 milijuna EUR; |
| --- | --- |

2.

Odobrena sredstva za plaćanja za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja koje je predložio Parlament utvrđena su na 50 % odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili na razinu koju je predložio Parlament, ako je ona niža. U slučaju produljenja postojećih pilot-projekata ili pripremnih djelovanja, razina odobrenih sredstava za plaćanja jest ona iz nacrta proračuna uvećana za 50 % iznosa povezanih novih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili razina koju je predložio Parlament, ako je ona niža. Kombinirani učinak je povećanje od 50,0 milijuna EUR;

| 3. | Dogovorene prilagodbe u sljedećim proračunskim linijama posljedica su razvoja u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za diferencirane rashode:









  u EUR |
| --- | --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 1.1.14 | Europske snage solidarnosti | | | -22 501 000 |
| 15 05 01 | Europske snage solidarnosti | 51 177 000 | 28 676 000 | -22 501 000 |
| 1.1.5 | Obrazovanje, osposobljavanje i sport (Erasmus+) | | | 12 000 000 |
| 15 02 01 01 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada | 1 845 127 000 | 1 857 127 000 | 12 000 000 |
| 1.1. | DAG |

3.

Dogovorene prilagodbe u sljedećim proračunskim linijama posljedica su razvoja u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za diferencirane rashode:

u EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

1.1.14

Europske snage solidarnosti

-22 501 000

15 05 01

Europske snage solidarnosti

51 177 000

28 676 000

-22 501 000

1.1.5

Obrazovanje, osposobljavanje i sport (Erasmus+)

12 000 000

15 02 01 01

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada

1 845 127 000

1 857 127 000

12 000 000

1.1.

Decentralizirane agencije

-3 965 555

02 05 11

Agencija za europski GNSS

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Ostala djelovanja i programi

- 900 000

26 02 01

Postupci za sklapanje i oglašavanje ugovora o javnoj nabavi robe, javnim radovima i javnim uslugama

8 200 000

7 300 000

- 900 000

| 3.0. | DAG |
| --- | --- |

3.0.

Decentralizirane agencije

10 535 000

18 02 04

Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Europski potporni ured za azil (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

4.0.1

Instrument pretpristupne pomoći (IPA II)

-76 300 000

05 05 04 02

Potpora Turskoj – gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

120 000 000

107 200 000

-12 800 000

22 02 01 01

Potpora Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu (3), Crnoj Gori, Srbiji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

219 000 000

221 500 000

2 500 000

22 02 03 01

Potpora Turskoj – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

86 000 000

48 500 000

-37 500 000

22 02 03 02

Potpora Turskoj – gospodarski, društveni i teritorijalni razvoj i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

291 000 000

262 500 000

-28 500 000

4.0.2

Europski instrument za susjedstvo (ENI)

12 500 000

22 04 01 03

Sredozemne zemlje – Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba

125 000 000

133 500 000

8 500 000

22 04 01 04

Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)

260 000 000

261 500 000

1 500 000

22 04 02 02

Istočno partnerstvo – Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

320 000 000

322 500 000

2 500 000

4.0.3

Instrument za razvojnu suradnju (DCI)

16 900 000

21 02 07 03

Ljudski razvoj

170 000 000

179 400 000

9 400 000

21 02 20

Erasmus+ – Doprinos iz instrumenta za razvojnu suradnju (DCI)

95 995 100

103 495 100

7 500 000

| 4.0. | OTH |
| --- | --- |

4.0.

Ostala djelovanja i programi

1 000 000

13 07 01

Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru

25 000 000

26 000 000

1 000 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

Aktivnosti koje se financiraju na temelju nadležnosti Komisije i posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji

1 500 000

19 06 01

Aktivnosti informiranja o vanjskim odnosima Unije

13 700 000

15 200 000

1 500 000

Ukupno

-49 231 555

| 4. | U sljedećim proračunskim linijama izvršena su dodatna smanjenja odobrenih sredstava za plaćanja:









  u EUR |
| --- | --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018) | Proračun za 2018. | Razlika |
| 1.2.12 | Tranzicijske regije | | | -55 000 000 |
| 04 02 61 | Europski socijalni fond — Tranzicijske regije — Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 1 345 000 000 | 1 305 000 000 | -40 000 000 |
| 13 03 61 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Tranzicijske regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 2 750 463 362 | 2 735 463 362 | -15 000 000 |
| 1.2.13 | Konkurentnost (razvijenije regije) | | | -90 000 000 |
| 04 02 62 | Europski socijalni fond – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 2 882 000 000 | 2 847 000 000 | -35 000 000 |
| 13 03 62 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 3 497 060 077 | 3 442 060 077 | -55 000 000 |
| 1.2.2 | Europska teritorijalna suradnja | | | -90 500 000 |
| 13 03 64 01 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Europska teritorijalna suradnja | 1 004 701 248 | 914 201 248 | -90 500 000 |
| 1.2.31 | Tehnička pomoć | | | -4 500 000 |
| 13 03 65 01 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Operativna tehnička pomoć | 72 000 000 | 69 000 000 | -3 000 000 |
| 13 03 66 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Inovacijske mjere u području održivog urbanog razvoja | 43 321 859 | 41 821 859 | -1 500 000 |
| | Ukupno | | | - 240 000 000 |

4.

U sljedećim proračunskim linijama izvršena su dodatna smanjenja odobrenih sredstava za plaćanja:

u EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Nacrt proračuna za 2018. (uklj. pismo izmjene 1/2018)

Proračun za 2018.

Razlika

1.2.12

Tranzicijske regije

-55 000 000

04 02 61

Europski socijalni fond — Tranzicijske regije — Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

1 345 000 000

1 305 000 000

-40 000 000

13 03 61

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Tranzicijske regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

2 750 463 362

2 735 463 362

-15 000 000

1.2.13

Konkurentnost (razvijenije regije)

-90 000 000

04 02 62

Europski socijalni fond – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

2 882 000 000

2 847 000 000

-35 000 000

13 03 62

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

3 497 060 077

3 442 060 077

-55 000 000

1.2.2

Europska teritorijalna suradnja

-90 500 000

13 03 64 01

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Europska teritorijalna suradnja

1 004 701 248

914 201 248

-90 500 000

1.2.31

Tehnička pomoć

-4 500 000

13 03 65 01

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Operativna tehnička pomoć

72 000 000

69 000 000

-3 000 000

13 03 66

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Inovacijske mjere u području održivog urbanog razvoja

43 321 859

41 821 859

-1 500 000

Ukupno

- 240 000 000

| 1. | Pričuva za Fond solidarnosti Europske unije (proračunski članak 40 02 44) ukida se (-88,0 milijuna EUR). |
| --- | --- |

1.

Razina odobrenih sredstava iznosi time 144 681,0 milijuna EUR, što predstavlja smanjenje od 582,5 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018.

1.5.   Pričuva

Nema dodatne pričuve u odnosu na onu navedenu u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018, osim za proračunsku stavku 22 02 03 01 Potpora Turskoj – političke reforme i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije, za koju se 70 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 35 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja stavlja u pričuvu do ispunjenja sljedećih uvjeta:

„Iznos koji treba osloboditi kada Turska ostvari mjerljiv i dovoljan napredak u područjima vladavine prava, demokracije, ljudskih prava i slobode tiska, u skladu s godišnjim izvješćem Komisije.”

Primjedba uz proračunsku stavku 22 02 03 01 mijenja se u skladu s time.

1.6.   Primjedbe uz proračun

1.6.

Primjedbe uz proračun

Ako nije izričito drugačije navedeno u prethodnim stavcima, amandmani koje su podnijeli Europski parlament ili Vijeće na tekst primjedbi uz proračun dogovoreni su, osim onih na proračunske linije navedene u dvama sljedećim tablicama:

| — | Proračunske linije za koje su amandmani koje su podnijeli Europski parlament ili Vijeće odobreni, uz izmjene koje je Komisija predložila u svojem pismu o izvršivosti.







  Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- | --- |
| 06 02 01 01 | Uklanjanje uskih grla, jačanje interoperabilnosti željeznice, uspostava veza koje nedostaju i poboljšavanje prekograničnih dionica |
| 09 05 01 | Potprogram MEDIA – transnacionalno i internacionalno djelovanje te promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti |
| 18 04 01 01 | Europa za građane – Očuvanje sjećanja i povećanje kapaciteta za građansko sudjelovanje na razini Unije |
| 21 02 07 03 | Ljudski razvoj |
| 22 02 03 02 | Potpora gospodarskom, društvenom i teritorijalnom razvoju i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije |

—

Proračunske linije za koje su amandmani koje su podnijeli Europski parlament ili Vijeće odobreni, uz izmjene koje je Komisija predložila u svojem pismu o izvršivosti.

Proračunska linija

Proračunska linija

Naziv

Naziv

06 02 01 01

Uklanjanje uskih grla, jačanje interoperabilnosti željeznice, uspostava veza koje nedostaju i poboljšavanje prekograničnih dionica

09 05 01

Potprogram MEDIA – transnacionalno i internacionalno djelovanje te promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti

18 04 01 01

Europa za građane – Očuvanje sjećanja i povećanje kapaciteta za građansko sudjelovanje na razini Unije

21 02 07 03

Ljudski razvoj

22 02 03 02

Potpora gospodarskom, društvenom i teritorijalnom razvoju i povezani napredak u usklađivanju s pravnom stečevinom Unije

| — | Proračunske linije za koje su odobrene primjedbe uz proračun u obliku predloženom u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2018 i ažuriranjem EFJP-a.







  Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- | --- |
| 02 02 01 | Promicanje poduzetništva i poboljšanje konkurentnosti poduzeća iz Unije te njihova pristupa tržištima |
| 02 03 04 | Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem |
| 05 02 08 03 | Operativni fondovi za proizvođačke organizacije |
| 05 03 01 01 | Program jedinstvenih plaćanja |
| 05 03 01 10 | Program osnovnih plaćanja |
| 05 04 60 01 | Promicanje održivog ruralnog razvoja i teritorijalno i ekološki uravnoteženijeg poljoprivrednog sektora Unije, inovativnijeg i povoljnijeg za klimu |
| 08 02 02 02 | Jačanje pristupa rizičnom financiranju za ulaganje u istraživanje i inovacije |
| 09 05 05 | Multimedijska djelovanja |
| 13 03 61 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Tranzicijske regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta |
| 13 03 62 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta |
| 13 06 01 | Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama na životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo |
| 18 02 01 02 | Sprječavanje i suzbijanje prekograničnog organiziranog kriminala i bolje upravljanje rizicima i krizom povezanima sa sigurnosti |
| 18 03 01 01 | Jačanje i razvoj zajedničkog europskog sustava azila te unaprjeđenje solidarnosti i podjele odgovornosti među državama članicama |
| 21 04 01 | Unaprjeđenje poštovanja i uvažavanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te potpora demokratskim reformama |
| 23 02 01 | Pružanje brze i učinkovite humanitarne pomoći i pomoći u hrani na temelju potreba |
| 33 02 07 | Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) |

—

Proračunske linije za koje su odobrene primjedbe uz proračun u obliku predloženom u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2018 i ažuriranjem EFJP-a.

Proračunska linija

Proračunska linija

Naziv

Naziv

02 02 01

Promicanje poduzetništva i poboljšanje konkurentnosti poduzeća iz Unije te njihova pristupa tržištima

02 03 04

Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem

05 02 08 03

Operativni fondovi za proizvođačke organizacije

05 03 01 01

Program jedinstvenih plaćanja

05 03 01 10

Program osnovnih plaćanja

05 04 60 01

Promicanje održivog ruralnog razvoja i teritorijalno i ekološki uravnoteženijeg poljoprivrednog sektora Unije, inovativnijeg i povoljnijeg za klimu

08 02 02 02

Jačanje pristupa rizičnom financiranju za ulaganje u istraživanje i inovacije

09 05 05

Multimedijska djelovanja

13 03 61

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Tranzicijske regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

13 03 62

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

13 06 01

Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama na životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo

18 02 01 02

Sprječavanje i suzbijanje prekograničnog organiziranog kriminala i bolje upravljanje rizicima i krizom povezanima sa sigurnosti

18 03 01 01

Jačanje i razvoj zajedničkog europskog sustava azila te unaprjeđenje solidarnosti i podjele odgovornosti među državama članicama

21 04 01

Unaprjeđenje poštovanja i uvažavanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te potpora demokratskim reformama

23 02 01

Pružanje brze i učinkovite humanitarne pomoći i pomoći u hrani na temelju potreba

33 02 07

Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE)

To se utvrđuje pod pretpostavkom da se amandmanima koje su podnijeli Europski parlament ili Vijeće ne može izmijeniti ili proširiti područje primjene postojeće pravne osnove ili narušiti administrativna nezavisnost institucija te pod pretpostavkom da se djelovanje može pokriti dostupnim resursima.

1.7.   Nove proračunske linije

1.7.

Nove proračunske linije

Proračunska nomenklatura koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2018 je prihvaćena, s time da su uključeni i:

| — | novi pilot-projekti i pripremna djelovanja predloženi u odjeljku 1.2; i |
| --- | --- |

—

novi pilot-projekti i pripremna djelovanja predloženi u odjeljku 1.2; i

novi

| — | nova proračunske stavke 2 2 1 4 u dijelu za Europsku službu za vanjsko djelovanja predložena u odjeljku 1.3. |
| --- | --- |

—

nova proračunske stavke 2 2 1 4 u dijelu za Europsku službu za vanjsko djelovanja predložena u odjeljku 1.3.

2.   Proračun za 2017.

2.

Proračun za 2017.

Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 6/2017 odobrava se u obliku koji je predložila Komisija.

3.   Izjave

3.

Izjave

3.1.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanje

3.1.

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanje

Europski parlament i Vijeće podsjećaju na potrebu da se s ciljem provedbe osigura uredno odvijanje plaćanja u odnosu na odobrena sredstva za preuzimanje obveza kako bi se izbjegla svaka neuobičajena razina neplaćenih računa na kraju godine.

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da i dalje pomno i aktivno prati provedbu programâ za razdoblje od 2014. do 2020. S tim ciljem pozivaju Komisiju da pravodobno predstavi ažurirane brojčane podatke o stanju provedbe i procjene u vezi sa zahtjevima za odobrena sredstva za plaćanje u 2018.

Vijeće i Europski parlament na vrijeme će donijeti sve potrebne odluke u vezi s opravdanim potrebama kako bi se spriječilo gomilanje pretjeranog iznosa neplaćenih računa i osiguralo da se zahtjevi za plaćanja pravodobno podmire.

3.2.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća (4)
  i Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

3.2.

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća

4

i Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju da je smanjenje nezaposlenosti, a posebno nezaposlenosti mladih, i dalje važan zajednički politički prioritet te stoga potvrđuju svoju odlučnost da na najbolji mogući način iskoriste dostupna proračunska sredstva za rješavanje tog pitanja, posebno putem Inicijative za zapošljavanje mladih.

Stoga pozdravljaju povećanje iznosa dodijeljenog toj inicijativi u 2018. Međutim, od ključne važnosti nije samo osigurati odgovarajuće financiranje iz proračuna EU-a, nego i istodobno uspostaviti prikladne postupke za njegovu učinkovitu provedbu.

U tom smislu potrebna je učinkovita suradnja između Parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se osigurao najveći mogući učinak donesenih mjera.

Stoga se Vijeće i Europski parlament obvezuju da će kao prioritetno pitanje razmotriti izmjenu Uredbe o zajedničkim odredbama koja je potrebna do donošenja proračuna za 2018.

Komisija će olakšati brzo odobravanje izmjena u programima za provedbu Inicijative za zapošljavanje mladih.

3.3.   Jednostrana izjava Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

3.3.

Jednostrana izjava Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Smanjenje nezaposlenosti mladih i dalje je važan politički prioritet. Komisija se obvezuje da će pomno pratiti razvoj provedbe Inicijative za zapošljavanje mladih. Ako se razvoj te inicijative ubrza i ako sposobnost apsorpcije omogući povećanje, Komisija će predložiti povećanje sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih izmjenom proračuna koja se financira iz ukupnih razlika za obveze u skladu s člankom 14. Uredbe o VFO-u.

U tom slučaju Komisija očekuje da Vijeće i Europski parlament brzo obrade svaki takav nacrt izmjene proračuna.

3.4.   Jednostrana izjava Vijeća o smanjenju broja zaposlenika za 5 %

3.4.

Jednostrana izjava Vijeća o smanjenju broja zaposlenika za 5 %

Vijeće podsjeća na to da je godina s krajnjim rokom za potpunu provedbu smanjenja broja zaposlenika za 5 % bila 2017. Međutim, budući da nisu sve institucije, tijela i agencije ispunile taj cilj smanjenja, Vijeće poziva na nastavak napora u 2018. kako bi se ispunio dogovor.

Ključno je da sve institucije, tijela i agencije provedu cilj smanjenja broja zaposlenika za 5 % te da ih se prati do njegova potpunog ostvarenja. S obzirom na navedeno Vijeće poziva Komisiju da nastavi s procjenom ishoda tog postupka kako bi se izvukle pouke za budućnost.

---

(1)  SL L 50, 28.2.2017., str. 57.

1

(2)  Ovaj naziv ne dovodi u pitanje stajališta o statusu te je u skladu s Rezolucijom Vijeća Sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244(1999) i Mišljenjem Međunarodnog suda o Deklaraciji o neovisnosti Kosova.

2

(3)  Ovaj naziv ne dovodi u pitanje stajališta o statusu te je u skladu s Rezolucijom Vijeća Sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244(1999) i Mišljenjem Međunarodnog suda o Deklaraciji o neovisnosti Kosova.

3

(4)  Ujedinjena Kraljevina ne podržava ovu izjavu.

4

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/196 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/196

---

P8_TA(2017)0460

Promjene koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja” ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja” (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0565), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0565),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0342/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0358/2017),

| A. | budući da je zbog hitnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog hitnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0247

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja”

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2305.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/197 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/197

---

P8_TA(2017)0461

Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između EU-a i Egipta: sudjelovanje Egipta u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Arapske Republike Egipta kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Arapske Republike Egipta u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 356/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11965/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11965/2017),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Arapske Republike Egipta kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Arapske Republike Egipta u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11926/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Arapske Republike Egipta kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Arapske Republike Egipta u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11926/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0345/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0345/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0353/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0353/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Arapske Republike Egipta. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 185, 18.7.2017., str. 1.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/198 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/198

---

P8_TA(2017)0462

Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između EU-a i Alžira: sudjelovanje Alžira u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 356/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11964/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11964/2017),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11924/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Alžirske Narodne Demokratske Republike u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11924/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0346/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0354/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0354/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Alžirske Narodne Demokratske Republike. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 185, 18.7.2017., str. 1.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/199 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/199

---

P8_TA(2017)0463

Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između EU-a i Jordana: sudjelovanje Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 356/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11966/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11966/2017),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11927/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana kojim se utvrđuju uvjeti za sudjelovanje Hašemitske Kraljevine Jordana u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) (11927/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/1324 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0343/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0355/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0355/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 185, 18.7.2017., str. 1.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/200 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/200

---

P8_TA(2017)0464

Pristup Čilea, Islanda i Bahama Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Rumunjske da u interesu Europske unije prihvati pristup Čilea, Islanda i Bahama Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2017)0360), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2017)0360),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0234/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske (1) unije o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske (1) unije o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0364/2017),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Rumunjske da u interesu Europske unije prihvati pristup Čilea, Islanda i Bahama Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/201 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/201

---

P8_TA(2017)0465

Pristup Paname, Urugvaja, Kolumbije i El Salvadora Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980 *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Paname, Urugvaja, Kolumbije i El Salvadora Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2017)0369), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2017)0369),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0231/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0362/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0362/2017),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Austrije i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Paname, Urugvaja, Kolumbije i El Salvadora Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/202 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/202

---

P8_TA(2017)0466

Pristup San Marina Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Hrvatske, Nizozemske, Portugala i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup San Marina Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2017)0359), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2017)0359),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0232/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0360/2017),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Hrvatske, Nizozemske, Portugala i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup San Marina Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/203 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/203

---

P8_TA(2017)0467

Pristup Gruzije i Južne Afrike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o ovlašćivanju Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Gruzije i Južne Afrike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 356/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2017)0357), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2017)0357),

| — | uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 38. stavak 4. Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0233/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda Europske unije (1) o isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije za izjavu o prihvaćanju pristupa Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c. i članak 108. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c. i članak 108. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0361/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0361/2017),

| 1. | odobrava ovlašćivanje Luksemburga i Rumunjske da u interesu Europske unije prihvate pristup Gruzije i Južne Afrike Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, kao i Stalnom uredu Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/204 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/204

---

P8_TA(2017)0468

Prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0850), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0850),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0158/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje švedskog Parlamenta, podneseno okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje švedskog Parlamenta, podneseno okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 8. studenoga 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 8. studenoga 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. svibnja 2017. kojom se Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. svibnja 2017. kojom se Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0255/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0255/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 209, 30.6.2017., str. 36.

---

P8_TC1-COD(2016)0360B

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2395.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/206 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/206

---

P8_TA(2017)0469

Instrument za doprinos stabilnosti i miru ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/50)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0447),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 209. stavak 1. i članak 212. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0264/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 209. stavak 1. i članak 212. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0264/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. listopada 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0261/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0261/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0207

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2306.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava o izvorima financiranja mjera pomoći na temelju članka 3.a Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru

Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da bi se izgradnja kapaciteta kao potpore razvoju i sigurnosti za razvoj trebala financirati u okviru naslova IV. višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020., prvenstveno putem preraspodjela, uz istodobno očuvanje financijske ravnoteže među svim instrumentima u najvećoj mogućoj mjeri. Osim toga, ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela u okviru godišnjeg proračunskog postupka, takve preraspodjele ne bi trebale uključivati uporabu odobrenih sredstava dodijeljenih mjerama iz Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014.–2020.

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/208 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/208

---

P8_TA(2017)0470

Rangiranje neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 356/51)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2016)0853), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2016)0853),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0479/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0479/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0302/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0302/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 132, 26.4.2017., str. 1.

(2)  SL C 173, 31.5.2017., str. 41.

---

P8_TC1-COD(2016)0363

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 30. studenoga 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolvencijskoj hijerarhiji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2017/2399.)

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/209 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/209

---

P8_TA(2017)0471

Obveze u pogledu poreza na dodanu vrijednost za isporuke usluga i prodaju robe na daljinu *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza poreza na dodanu vrijednost za isporuke usluga i prodaju robe na daljinu (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2018/C 356/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0757), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0757),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0004/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0004/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0307/2017),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Razlika između očekivanih prihoda od PDV-a i stvarno naplaćenog PDV-a („jaz u području PDV-a”) u Uniji iznosio je približno 152 milijarde EUR 2015. godine, a prekogranične prijevare predstavljale su gubitak prihoda od PDV-a u Uniji od približno 50 milijardi EUR godišnje, zbog čega je PDV važno pitanje koje treba riješiti na razini Unije, a neophodno je i usvajanje konačnog sustava PDV-a koji se temelji na načelu odredišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Razlika između očekivanih prihoda od PDV-a i stvarno naplaćenog PDV-a („jaz u području PDV-a”) u Uniji iznosio je približno 152 milijarde EUR 2015. godine, a prekogranične prijevare predstavljale su gubitak prihoda od PDV-a u Uniji od približno 50 milijardi EUR godišnje, zbog čega je PDV važno pitanje koje treba riješiti na razini Unije, a neophodno je i usvajanje konačnog sustava PDV-a koji se temelji na načelu odredišta.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Procjenom posebnih odredaba uvedenih od 1. siječnja 2015. utvrđena su mnoga područja za poboljšanje. Prvo, potrebno je smanjiti opterećenje za mikropoduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koja povremeno isporučuju takve usluge u druge države članice te im omogućiti da se moraju pridržavati samo obveza u pogledu PDV-a u državi članici poslovnog nastana, a ne i u drugim državama članicama. Potrebno je uvesti prag na razini cijele Zajednice do kojega takve isporuke podliježu PDV-u u državi članici svojega poslovnog nastana. Nadalje, zahtjev prema kojemu je potrebno ispunjavati obveze izdavanja računa
  i vođenja evidencije
  svih država članica u koje se isporučuje vrlo je opterećujući. Stoga, kako bi se smanjila opterećenja za poduzeća, pravila o izdavanju računa
  i vođenu evidencije
  trebala bi biti ona koja su primjenjiva u državi članici identifikacije dobavljača koji primjenjuje posebne odredbe. Treće, porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan u Zajednici, ali su u registru obveznika PDV-a u državi članici (npr. jer provode povremene transakcije koje podliježu PDV-u u toj državi članici) ne mogu se koristiti ni posebnim odredbama za porezne obveznike koji nemaju poslovni nastan u Zajednici ni posebnom odredbom za porezne obveznike s poslovnim nastanom u Zajednici. Posljedično, predlaže se da se takvim poreznim obveznicima dopusti upotreba posebne odredbe za porezne obveznike bez poslovnog nastana unutar Zajednice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Procjenom posebnih odredaba uvedenih od 1. siječnja 2015. utvrđena su mnoga područja za poboljšanje. Prvo, potrebno je smanjiti opterećenje za mikropoduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koja povremeno isporučuju takve usluge u druge države članice te im omogućiti da se moraju pridržavati samo obveza u pogledu PDV-a u državi članici poslovnog nastana, a ne i u drugim državama članicama. Potrebno je uvesti prag na razini cijele Zajednice do kojega takve isporuke podliježu PDV-u u državi članici svojega poslovnog nastana. Nadalje, zahtjev prema kojemu je potrebno ispunjavati obveze izdavanja računa
  i vođenja evidencije
  svih država članica u koje se isporučuje vrlo je opterećujući. Stoga, kako bi se smanjila opterećenja za poduzeća, pravila o izdavanju računa
  i vođenu evidencije
  trebala bi biti ona koja su primjenjiva u državi članici identifikacije dobavljača koji primjenjuje posebne odredbe. Treće, porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan u Zajednici, ali su u registru obveznika PDV-a u državi članici (npr. jer provode povremene transakcije koje podliježu PDV-u u toj državi članici) ne mogu se koristiti ni posebnim odredbama za porezne obveznike koji nemaju poslovni nastan u Zajednici ni posebnom odredbom za porezne obveznike s poslovnim nastanom u Zajednici. Posljedično, predlaže se da se takvim poreznim obveznicima dopusti upotreba posebne odredbe za porezne obveznike bez poslovnog nastana unutar Zajednice.

| (3) | Procjenom posebnih odredaba uvedenih od 1. siječnja 2015. utvrđena su mnoga područja za poboljšanje. Prvo, potrebno je smanjiti opterećenje za mikropoduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koja povremeno isporučuju takve usluge u druge države članice te im omogućiti da se moraju pridržavati samo obveza u pogledu PDV-a u državi članici poslovnog nastana, a ne i u drugim državama članicama. Potrebno je uvesti prag na razini cijele Zajednice do kojega takve isporuke podliježu PDV-u u državi članici svojega poslovnog nastana. Nadalje, zahtjev prema kojemu je potrebno ispunjavati obveze izdavanja računa svih država članica u koje se isporučuje vrlo je opterećujući. Stoga, kako bi se smanjila opterećenja za poduzeća, pravila o izdavanju računa trebala bi biti ona koja su primjenjiva u državi članici identifikacije dobavljača koji primjenjuje posebne odredbe. Treće, porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan u Zajednici, ali su u registru obveznika PDV-a u državi članici (npr. jer provode povremene transakcije koje podliježu PDV-u u toj državi članici) ne mogu se koristiti ni posebnim odredbama za porezne obveznike koji nemaju poslovni nastan u Zajednici ni posebnom odredbom za porezne obveznike s poslovnim nastanom u Zajednici. Posljedično, predlaže se da se takvim poreznim obveznicima dopusti upotreba posebne odredbe za porezne obveznike bez poslovnog nastana unutar Zajednice. |
| --- | --- |

(3)

Procjenom posebnih odredaba uvedenih od 1. siječnja 2015. utvrđena su mnoga područja za poboljšanje. Prvo, potrebno je smanjiti opterećenje za mikropoduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koja povremeno isporučuju takve usluge u druge države članice te im omogućiti da se moraju pridržavati samo obveza u pogledu PDV-a u državi članici poslovnog nastana, a ne i u drugim državama članicama. Potrebno je uvesti prag na razini cijele Zajednice do kojega takve isporuke podliježu PDV-u u državi članici svojega poslovnog nastana. Nadalje, zahtjev prema kojemu je potrebno ispunjavati obveze izdavanja računa svih država članica u koje se isporučuje vrlo je opterećujući. Stoga, kako bi se smanjila opterećenja za poduzeća, pravila o izdavanju računa trebala bi biti ona koja su primjenjiva u državi članici identifikacije dobavljača koji primjenjuje posebne odredbe. Treće, porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan u Zajednici, ali su u registru obveznika PDV-a u državi članici (npr. jer provode povremene transakcije koje podliježu PDV-u u toj državi članici) ne mogu se koristiti ni posebnim odredbama za porezne obveznike koji nemaju poslovni nastan u Zajednici ni posebnom odredbom za porezne obveznike s poslovnim nastanom u Zajednici. Posljedično, predlaže se da se takvim poreznim obveznicima dopusti upotreba posebne odredbe za porezne obveznike bez poslovnog nastana unutar Zajednice.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Recital 3 a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Iako je ocjena minisustava „sve na jednom mjestu” (MOSS) većinom pozitivna, samo 13 % registriranih poduzeća prijavi 99 % prihoda od PDV-a koji se obrade preko tog sustava, što ukazuje na potrebu da države članice promiču sustav MOSS među većim brojem malih i srednjih poduzeća kako bi se prevladale prepreke prekograničnoj e-trgovini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Iako je ocjena minisustava „sve na jednom mjestu” (MOSS) većinom pozitivna, samo 13 % registriranih poduzeća prijavi 99 % prihoda od PDV-a koji se obrade preko tog sustava, što ukazuje na potrebu da države članice promiču sustav MOSS među većim brojem malih i srednjih poduzeća kako bi se prevladale prepreke prekograničnoj e-trgovini.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Recital 9 a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Ova Direktiva o izmjeni mogla bi dovesti do povećanja administrativnih troškova za male pošiljke budući da je za relevantne pakete potreban znak razlikovanja kojim se naznačuje da je na njega primijenjen režim PDV-a za uvezene pošiljke, a poštanski sektor obvezan je razvrstavati pakete ovisno o tome koristi li se režim PDV-a za uvezene pošiljke. Države članice i Komisija trebale bi pomno pratiti učinak na poštanski sektor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Ova Direktiva o izmjeni mogla bi dovesti do povećanja administrativnih troškova za male pošiljke budući da je za relevantne pakete potreban znak razlikovanja kojim se naznačuje da je na njega primijenjen režim PDV-a za uvezene pošiljke, a poštanski sektor obvezan je razvrstavati pakete ovisno o tome koristi li se režim PDV-a za uvezene pošiljke. Države članice i Komisija trebale bi pomno pratiti učinak na poštanski sektor.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Prema potrebi, pri određivanju datuma primjene odredaba ove Direktive
  uzima
  se u obzir vrijeme potrebno za uvođenje mjera potrebnih za provedbu ove Direktive, kao i vrijeme potrebno da države članice prilagode svoj informacijski sustav
  registraciji
  ,
  prijavi
  i 
  plaćanju
  PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Prema potrebi, pri određivanju datuma primjene odredaba ove Direktive
  uzima
  se u obzir vrijeme potrebno za uvođenje mjera potrebnih za provedbu ove Direktive, kao i vrijeme potrebno da države članice prilagode svoj informacijski sustav
  registraciji
  ,
  prijavi
  i 
  plaćanju
  PDV-a.

| (14) | Prema potrebi, pri određivanju datuma primjene odredaba ove Direktive
  trebalo bi
  se
  uzeti
  u obzir vrijeme potrebno za uvođenje mjera potrebnih za provedbu ove Direktive, kao i vrijeme potrebno da države članice
  i poduzeća
  prilagode svoj informacijski sustav
  za registraciju
  ,
  prijavu
  i 
  plaćanje
  PDV-a. |
| --- | --- |

(14)

Prema potrebi, pri određivanju datuma primjene odredaba ove Direktive
  trebalo bi
  se
  uzeti
  u obzir vrijeme potrebno za uvođenje mjera potrebnih za provedbu ove Direktive, kao i vrijeme potrebno da države članice
  i poduzeća
  prilagode svoj informacijski sustav
  za registraciju
  ,
  prijavu
  i 
  plaćanje
  PDV-a.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | u prijedlogu Komisije govori se samo o jednom dijelu rješenja za problem jaza u području PDV-a; potrebne su daljnje mjere kako bi se učinkovito suzbio problem utaje PDV-a u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

u prijedlogu Komisije govori se samo o jednom dijelu rješenja za problem jaza u području PDV-a; potrebne su daljnje mjere kako bi se učinkovito suzbio problem utaje PDV-a u Uniji;

Amandman 7

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 14 – stavak 3 a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U članku 14. dodaje se sljedeći stavak:




  „3.a
     
  Kada porezni obveznik koji djeluje u vlastito ime ali za drugu osobu sudjeluje u prodaji na daljinu robe uvezene iz trećih zemalja ili trećih teritorija u pošiljci stvarne vrijednosti manje od 150 EUR, ili ekvivalentnog iznosa u domaćoj valuti, te u tekućoj kalendarskoj godini ima godišnji promet veći od 1 000 000 EUR ili ekvivalentnog iznosa u domaćoj valuti, uključujući slučajeve u kojima se za prodaju na daljinu upotrebljava telekomunikacijska mreža, sučelje ili portal, smatrat će se da je taj porezni obveznik sam primio i isporučio tu robu.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

„3.a
     
  Kada porezni obveznik koji djeluje u vlastito ime ali za drugu osobu sudjeluje u prodaji na daljinu robe uvezene iz trećih zemalja ili trećih teritorija u pošiljci stvarne vrijednosti manje od 150 EUR, ili ekvivalentnog iznosa u domaćoj valuti, te u tekućoj kalendarskoj godini ima godišnji promet veći od 1 000 000 EUR ili ekvivalentnog iznosa u domaćoj valuti, uključujući slučajeve u kojima se za prodaju na daljinu upotrebljava telekomunikacijska mreža, sučelje ili portal, smatrat će se da je taj porezni obveznik sam primio i isporučio tu robu.”

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 58. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | usluge se pružaju kupcima lociranima u bilo kojoj državi članici osim države članice koja se navodi u točki (a); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

usluge se pružaju kupcima lociranima u bilo kojoj državi članici osim države članice koja se navodi u točki (a);

| (b) | usluge se pružaju kupcima lociranima u bilo kojoj državi članici osim države članice koja se navodi u točki (a)
  i |
| --- | --- |

(b)

usluge se pružaju kupcima lociranima u bilo kojoj državi članici osim države članice koja se navodi u točki (a)
  i

i

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 58. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ukupna vrijednost, bez PDV-a, takvih isporuka u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  10 000
  EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti te nije prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ukupna vrijednost, bez PDV-a, takvih isporuka u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  10 000
  EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti te nije prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine.

10 000

| (c) | ukupna vrijednost, bez PDV-a, takvih isporuka u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  35 000
  EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti te nije prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine. |
| --- | --- |

(c)

ukupna vrijednost, bez PDV-a, takvih isporuka u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  35 000
  EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti te nije prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine.

35 000

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 369. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Država članica identifikacije određuje razdoblje tijekom kojega porezni obveznik koji nema poslovni nastan unutar Zajednice
  treba čuvati
  tu
  evidenciju.” | „Ta se
  evidencija mora čuvati
  tijekom razdoblja od pet godina po isteku godine u kojoj je transakcija obavljena.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Država članica identifikacije određuje razdoblje tijekom kojega porezni obveznik koji nema poslovni nastan unutar Zajednice
  treba čuvati
  tu
  evidenciju.”

„Ta se
  evidencija mora čuvati
  tijekom razdoblja od pet godina po isteku godine u kojoj je transakcija obavljena.”

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – naslov

Članak 2. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izmjene Direktive 2006/112/EZ koje stupaju na snagu 1.
  siječnja
  2021. | Izmjene Direktive 2006/112/EZ koje stupaju na snagu 1.
  travnja
  2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izmjene Direktive 2006/112/EZ koje stupaju na snagu 1.
  siječnja
  2021.

siječnja

Izmjene Direktive 2006/112/EZ koje stupaju na snagu 1.
  travnja
  2021.

travnja

Amandman 12

Amandman 12

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1.

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| S učinkom od 1.
  siječnja
  2021., Direktiva 2006/112/EZ mijenja se kako slijedi: | S učinkom od 1.
  travnja
  2021., Direktiva 2006/112/EZ mijenja se kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

S učinkom od 1.
  siječnja
  2021., Direktiva 2006/112/EZ mijenja se kako slijedi:

siječnja

S učinkom od 1.
  travnja
  2021., Direktiva 2006/112/EZ mijenja se kako slijedi:

travnja

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2006/112/EZ

Glava V. – poglavlje 3.a – članak 59.c – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ukupna vrijednost, bez PDV-a, isporuka obuhvaćenih ovim odredbama u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  10 000
   EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti niti je prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ukupna vrijednost, bez PDV-a, isporuka obuhvaćenih ovim odredbama u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  10 000
   EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti niti je prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine.

10 000

| (c) | ukupna vrijednost, bez PDV-a, isporuka obuhvaćenih ovim odredbama u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  35 000
   EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti niti je prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine. |
| --- | --- |

(c)

ukupna vrijednost, bez PDV-a, isporuka obuhvaćenih ovim odredbama u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
  35 000
   EUR ili jednak iznos u nacionalnoj valuti niti je prelazila navedeni iznos tijekom prethodne kalendarske godine.

35 000

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 143 – stavak 1 – točka ca

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „(ca) | uvoz robe kada je PDV prijavljen prema posebnoj odredbi u glavi XII. odjeljku 4. poglavlju 6. i kada je, najkasnije po predaji uvozne deklaracije, nadležnom carinskom uredu države članice uvoza dostavljen identifikacijski PDV broj dobavljača ili posrednika koji djeluje u njegovo ime, a koji se dodjeljuje prema članku 369.q;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(ca)

uvoz robe kada je PDV prijavljen prema posebnoj odredbi u glavi XII. odjeljku 4. poglavlju 6. i kada je, najkasnije po predaji uvozne deklaracije, nadležnom carinskom uredu države članice uvoza dostavljen identifikacijski PDV broj dobavljača ili posrednika koji djeluje u njegovo ime, a koji se dodjeljuje prema članku 369.q;”

| „(ca) | uvoz robe kada je PDV prijavljen prema posebnoj odredbi u glavi XII. odjeljku 4. poglavlju 6. i kada je, najkasnije po predaji uvozne deklaracije, nadležnom carinskom uredu države članice uvoza dostavljen identifikacijski PDV broj dobavljača ili posrednika koji djeluje u njegovo ime, a koji se dodjeljuje prema članku 369.q
  , pri čemu Komisija pravnim aktom utvrđuje točan oblik uvozne deklaracije
  ;” |
| --- | --- |

„(ca)

uvoz robe kada je PDV prijavljen prema posebnoj odredbi u glavi XII. odjeljku 4. poglavlju 6. i kada je, najkasnije po predaji uvozne deklaracije, nadležnom carinskom uredu države članice uvoza dostavljen identifikacijski PDV broj dobavljača ili posrednika koji djeluje u njegovo ime, a koji se dodjeljuje prema članku 369.q
  , pri čemu Komisija pravnim aktom utvrđuje točan oblik uvozne deklaracije
  ;”

, pri čemu Komisija pravnim aktom utvrđuje točan oblik uvozne deklaracije

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 369.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice dopuštaju svakom poreznom obvezniku koji obavlja prodaju robe na daljinu unutar Zajednice i svakom poreznom obvezniku koji nema poslovni nastan u državi članici potrošnje, a koji pruža usluge osobi koja nije porezni obveznik koja ima poslovni nastan ili stalnu adresu ili uobičajeno boravište
  u toj državi članici, da iskoristi posebnu odredbu
  . Ta posebna odredba primjenjuje se na svu robu i usluge pružene u Zajednici. | Države članice dopuštaju svakom poreznom obvezniku koji obavlja prodaju robe na daljinu unutar Zajednice i svakom poreznom obvezniku koji nema poslovni nastan u državi članici potrošnje, a koji pruža usluge osobi koja nije porezni obveznik
  da iskoristi posebnu odredbu iz tog poglavlja neovisno o tome gdje osoba
  koja
  nije porezni obveznik
  ima poslovni nastan ili stalnu adresu ili uobičajeno boravište. Ta posebna odredba primjenjuje se na svu robu i usluge pružene u Zajednici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice dopuštaju svakom poreznom obvezniku koji obavlja prodaju robe na daljinu unutar Zajednice i svakom poreznom obvezniku koji nema poslovni nastan u državi članici potrošnje, a koji pruža usluge osobi koja nije porezni obveznik koja ima poslovni nastan ili stalnu adresu ili uobičajeno boravište
  u toj državi članici, da iskoristi posebnu odredbu
  . Ta posebna odredba primjenjuje se na svu robu i usluge pružene u Zajednici.

u toj državi članici, da iskoristi posebnu odredbu

Države članice dopuštaju svakom poreznom obvezniku koji obavlja prodaju robe na daljinu unutar Zajednice i svakom poreznom obvezniku koji nema poslovni nastan u državi članici potrošnje, a koji pruža usluge osobi koja nije porezni obveznik
  da iskoristi posebnu odredbu iz tog poglavlja neovisno o tome gdje osoba
  koja
  nije porezni obveznik
  ima poslovni nastan ili stalnu adresu ili uobičajeno boravište. Ta posebna odredba primjenjuje se na svu robu i usluge pružene u Zajednici.

da iskoristi posebnu odredbu iz tog poglavlja neovisno o tome gdje osoba

nije porezni obveznik

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 29.

Članak 2. – stavak 1. – točka 29.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 369.l – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Ako se robom trguje u stranoj valuti, stvarna vrijednost koja, u skladu s ovim stavkom ne smije prelaziti 150 EUR, utvrđuje se konverzijom valute u skladu s člankom 53. Carinskog zakonika Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5a)

(5a)

Ako se robom trguje u stranoj valuti, stvarna vrijednost koja, u skladu s ovim stavkom ne smije prelaziti 150 EUR, utvrđuje se konverzijom valute u skladu s člankom 53. Carinskog zakonika Unije.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 30.

Članak 2. – stavak 1. – točka 30.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 369.y – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kada
  osoba kojoj je namijenjena uvezena roba u pošiljkama stvarne vrijednosti koja
  ne
  prelazi 150 EUR ne odabere primjenu standardnih postupaka
  za uvoz robe
  , uključujući primjenu snižene stope PDV-a u skladu s člankom 94. stavkom 2.
  , država članica uvoza dopušta osobi koja robu prijavljuje carini unutar teritorija Zajednice da se koristi posebnim postupcima za prijavu i plaćanje PDV-a na uvoz u pogledu robe čija otprema ili prijevoz završava u toj državi članici. | Kada
  se
  ne
  koristi posebna odredba iz poglavlja 6. odjeljka 4.
  za uvoz robe
  u pošiljkama čija stvarna vrijednost ne prelazi 150 EUR
  , država članica uvoza dopušta osobi koja robu prijavljuje carini
  u ime osobe kojoj je roba namijenjena
  unutar teritorija Zajednice da se koristi posebnim postupcima za prijavu i plaćanje PDV-a na uvoz u pogledu robe čija otprema ili prijevoz završava u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kada
  osoba kojoj je namijenjena uvezena roba u pošiljkama stvarne vrijednosti koja
  ne
  prelazi 150 EUR ne odabere primjenu standardnih postupaka
  za uvoz robe
  , uključujući primjenu snižene stope PDV-a u skladu s člankom 94. stavkom 2.
  , država članica uvoza dopušta osobi koja robu prijavljuje carini unutar teritorija Zajednice da se koristi posebnim postupcima za prijavu i plaćanje PDV-a na uvoz u pogledu robe čija otprema ili prijevoz završava u toj državi članici.

osoba kojoj je namijenjena uvezena roba u pošiljkama stvarne vrijednosti koja

prelazi 150 EUR ne odabere primjenu standardnih postupaka

, uključujući primjenu snižene stope PDV-a u skladu s člankom 94. stavkom 2.

Kada
  se
  ne
  koristi posebna odredba iz poglavlja 6. odjeljka 4.
  za uvoz robe
  u pošiljkama čija stvarna vrijednost ne prelazi 150 EUR
  , država članica uvoza dopušta osobi koja robu prijavljuje carini
  u ime osobe kojoj je roba namijenjena
  unutar teritorija Zajednice da se koristi posebnim postupcima za prijavu i plaćanje PDV-a na uvoz u pogledu robe čija otprema ili prijevoz završava u toj državi članici.

se

koristi posebna odredba iz poglavlja 6. odjeljka 4.

u pošiljkama čija stvarna vrijednost ne prelazi 150 EUR

u ime osobe kojoj je roba namijenjena

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 30.

Članak 2. – stavak 1. – točka 30.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 369.z – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osoba koja robu prijavljuje carini unutar teritorija Zajednice odgovorna je za naplatu PDV-a od osobe kojoj je roba namijenjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osoba koja robu prijavljuje carini unutar teritorija Zajednice odgovorna je za naplatu PDV-a od osobe kojoj je roba namijenjena.

| (b) | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
| --- | --- |

(b)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 30.

Članak 2. – stavak 1. – točka 30.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 369.z – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice omogućuju da osoba koja robu prijavljuje carini unutar teritorija Zajednice poduzme odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da osoba kojoj je roba namijenjena plati točan porez. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice omogućuju da osoba koja robu prijavljuje carini unutar teritorija Zajednice poduzme odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da osoba kojoj je roba namijenjena plati točan porez.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| S učinkom od 1.
  siječnja
  2021. briše se glava IV. Direktive 2009/132/EZ. | S učinkom od 1.
  travnja
  2021. briše se glava IV. Direktive 2009/132/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

S učinkom od 1.
  siječnja
  2021. briše se glava IV. Direktive 2009/132/EZ.

siječnja

S učinkom od 1.
  travnja
  2021. briše se glava IV. Direktive 2009/132/EZ.

travnja

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 4.

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| One primjenjuju odredbe potrebne za usklađivanje s člancima 2. i 3. ove Direktive od 1.
  siječnja
  2021. | One primjenjuju odredbe potrebne za usklađivanje s člancima 2. i 3. ove Direktive od 1.
  travnja
  2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

One primjenjuju odredbe potrebne za usklađivanje s člancima 2. i 3. ove Direktive od 1.
  siječnja
  2021.

siječnja

One primjenjuju odredbe potrebne za usklađivanje s člancima 2. i 3. ove Direktive od 1.
  travnja
  2021.

travnja

---

| 4.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/217 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 356/217

---

P8_TA(2017)0472

Administrativna suradnja i suzbijanje prijevare u području poreza na dodanu vrijednost *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 30. studenoga 2017. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2018/C 356/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0755), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0755),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0003/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0306/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0306/2017),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Procjenjuje se da manjak PDV-a u Uniji iznosi oko 12,8  % ili 152 milijarde EUR godišnje, uključujući 50 milijardi EUR u okviru prekograničnih prijevara u području PDV-a, što pokazuje da je PDV važno pitanje koje se treba razmotriti na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Procjenjuje se da manjak PDV-a u Uniji iznosi oko 12,8  % ili 152 milijarde EUR godišnje, uključujući 50 milijardi EUR u okviru prekograničnih prijevara u području PDV-a, što pokazuje da je PDV važno pitanje koje se treba razmotriti na razini Unije.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Budući da pod posebnim programima država članica identifikacije naplaćuje i nadzire PDV u ime država članica potrošnje, primjereno je osigurati mehanizam prema kojemu bi država članica identifikacije primila naknadu od predmetnih država članica potrošnje kojom se nadoknađuju svi troškovi naplate i nadzora. Međutim, budući da je trenutačni sustav u kojemu se naknada zadržava od iznosa PDV-a koje država članica identifikacije treba prenijeti državama članicama potrošnje izazvao komplikacije za porezne uprave, posebice kad je riječ o nadoknadama troškova, takvu naknadu treba obračunavati i plaćati godišnje, izvan posebnih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Budući da pod posebnim programima država članica identifikacije naplaćuje i nadzire PDV u ime država članica potrošnje, primjereno je osigurati mehanizam prema kojemu bi država članica identifikacije primila naknadu od predmetnih država članica potrošnje kojom se nadoknađuju svi troškovi naplate i nadzora. Međutim, budući da je trenutačni sustav u kojemu se naknada zadržava od iznosa PDV-a koje država članica identifikacije treba prenijeti državama članicama potrošnje izazvao komplikacije za porezne uprave, posebice kad je riječ o nadoknadama troškova, takvu naknadu treba obračunavati i plaćati godišnje, izvan posebnih programa.

| (5) | Budući da pod posebnim programima država članica identifikacije naplaćuje i nadzire PDV u ime država članica potrošnje, primjereno je osigurati mehanizam prema kojemu bi država članica identifikacije primila naknadu od predmetnih država članica potrošnje kojom se nadoknađuju svi troškovi naplate i nadzora. Međutim, budući da je trenutačni sustav u kojemu se naknada zadržava od iznosa PDV-a koje država članica identifikacije treba prenijeti državama članicama potrošnje izazvao komplikacije za porezne uprave, posebice kad je riječ o nadoknadama troškova, takvu naknadu treba obračunavati i plaćati godišnje, izvan posebnih programa
  , a u slučajevima rabata među različitim nacionalnim valutama trebao bi se primjenjivati važeći tečaj Europske središnje banke
  . |
| --- | --- |

(5)

Budući da pod posebnim programima država članica identifikacije naplaćuje i nadzire PDV u ime država članica potrošnje, primjereno je osigurati mehanizam prema kojemu bi država članica identifikacije primila naknadu od predmetnih država članica potrošnje kojom se nadoknađuju svi troškovi naplate i nadzora. Međutim, budući da je trenutačni sustav u kojemu se naknada zadržava od iznosa PDV-a koje država članica identifikacije treba prenijeti državama članicama potrošnje izazvao komplikacije za porezne uprave, posebice kad je riječ o nadoknadama troškova, takvu naknadu treba obračunavati i plaćati godišnje, izvan posebnih programa
  , a u slučajevima rabata među različitim nacionalnim valutama trebao bi se primjenjivati važeći tečaj Europske središnje banke
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Da bi se pojednostavnilo prikupljanje statističkih podataka koji se odnose na primjenu posebnih programa, Komisiju bi trebalo ovlastiti da automatski pristupa općim informacijama u vezi s posebnim programima koje su pohranjene u elektroničkim sustavima država članica, uz iznimku podataka koji se odnose na pojedinačne porezne obveznike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Da bi se pojednostavnilo prikupljanje statističkih podataka koji se odnose na primjenu posebnih programa, Komisiju bi trebalo ovlastiti da automatski pristupa općim informacijama u vezi s posebnim programima koje su pohranjene u elektroničkim sustavima država članica, uz iznimku podataka koji se odnose na pojedinačne porezne obveznike.

| (6) | Da bi se pojednostavnilo prikupljanje statističkih podataka koji se odnose na primjenu posebnih programa, Komisiju bi trebalo ovlastiti da automatski pristupa općim informacijama u vezi s posebnim programima koje su pohranjene u elektroničkim sustavima država članica, uz iznimku podataka koji se odnose na pojedinačne porezne obveznike.
  Države članice trebalo bi poticati da se pobrinu za to da te opće informacije budu dostupne drugim relevantnim nacionalnim tijelima, ako to već nije slučaj, u cilju borbe protiv prijevara u području PDV-a i pranja novca. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se pojednostavnilo prikupljanje statističkih podataka koji se odnose na primjenu posebnih programa, Komisiju bi trebalo ovlastiti da automatski pristupa općim informacijama u vezi s posebnim programima koje su pohranjene u elektroničkim sustavima država članica, uz iznimku podataka koji se odnose na pojedinačne porezne obveznike.
  Države članice trebalo bi poticati da se pobrinu za to da te opće informacije budu dostupne drugim relevantnim nacionalnim tijelima, ako to već nije slučaj, u cilju borbe protiv prijevara u području PDV-a i pranja novca.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Komunikacija između Komisije i država članica trebala bi biti primjerena i djelotvorna kako bi se pravovremeno ostvarili ciljevi ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Komunikacija između Komisije i država članica trebala bi biti primjerena i djelotvorna kako bi se pravovremeno ostvarili ciljevi ove Uredbe.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Korištenje informacijske tehnologije u borbi protiv prijevara moglo bi omogućiti nadležnim tijelima da brže i na sveobuhvatan način otkriju mreže koje se bave prijevarom. Ciljan i uravnotežen pristup u kojemu se koriste nove tehnologije mogao bi smanjiti potrebu za općim mjerama za borbu protiv prijevare u državama članicama i istovremeno povećati učinkovitost politike u području borbe protiv prijevara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Korištenje informacijske tehnologije u borbi protiv prijevara moglo bi omogućiti nadležnim tijelima da brže i na sveobuhvatan način otkriju mreže koje se bave prijevarom. Ciljan i uravnotežen pristup u kojemu se koriste nove tehnologije mogao bi smanjiti potrebu za općim mjerama za borbu protiv prijevare u državama članicama i istovremeno povećati učinkovitost politike u području borbe protiv prijevara.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Odjeljak 3. – pododjeljak 1. –Članak 47.a –stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odredbe ovog odjeljka primjenjivat će se od 1. siječnja 2021. godine. | Odredbe ovog odjeljka primjenjivat će se od 1. siječnja 2021. godine.
  Države članice podatke iz pododjeljka 2. razmjenjuju bez odlaganja, osim ako nije izričito navedeno drukčije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Odredbe ovog odjeljka primjenjivat će se od 1. siječnja 2021. godine.

Odredbe ovog odjeljka primjenjivat će se od 1. siječnja 2021. godine.
  Države članice podatke iz pododjeljka 2. razmjenjuju bez odlaganja, osim ako nije izričito navedeno drukčije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Odjeljak 3. – pododjeljak 3. – članak 47.j – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Svaka država članica drugim državama članicama i Komisiji iznosi detalje o nadležnoj osobi koja je odgovorna za koordinaciju istražnih radnji unutar te države članice. | 4.   Svaka država članica drugim državama članicama i Komisiji iznosi detalje o nadležnoj osobi koja je odgovorna za koordinaciju istražnih radnji unutar te države članice.
  Te se informacije objavljuju na mrežnim stranicama Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Svaka država članica drugim državama članicama i Komisiji iznosi detalje o nadležnoj osobi koja je odgovorna za koordinaciju istražnih radnji unutar te države članice.

4.   Svaka država članica drugim državama članicama i Komisiji iznosi detalje o nadležnoj osobi koja je odgovorna za koordinaciju istražnih radnji unutar te države članice.
  Te se informacije objavljuju na mrežnim stranicama Komisije.

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Odjeljak 3. – pododjeljak 4. – članak 47l – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U roku od dvije godine od datuma primjene ove Uredbe Komisija provodi preispitivanje u cilju osiguravanja održivosti i isplativosti naknade te, ako je to potrebno, uvodi korekcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U roku od dvije godine od datuma primjene ove Uredbe Komisija provodi preispitivanje u cilju osiguravanja održivosti i isplativosti naknade te, ako je to potrebno, uvodi korekcije.

U roku od dvije godine od datuma primjene ove Uredbe Komisija provodi preispitivanje u cilju osiguravanja održivosti i isplativosti naknade te, ako je to potrebno, uvodi korekcije.

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Odjeljak 3. – pododjeljak 5. – članak 47.m – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice Komisiji odobravaju pristup statističkim informacijama pohranjenima u njihovu elektroničkom sustavu u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom d. Te informacije ne sadržavaju nikakve osobne podatke.” | Države članice Komisiji odobravaju pristup statističkim informacijama pohranjenima u njihovu elektroničkom sustavu u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom d. Te informacije ne sadržavaju nikakve osobne podatke
  i ograničene su na informacije koje su potrebne u relevantne statističke svrhe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice Komisiji odobravaju pristup statističkim informacijama pohranjenima u njihovu elektroničkom sustavu u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom d. Te informacije ne sadržavaju nikakve osobne podatke.”

Države članice Komisiji odobravaju pristup statističkim informacijama pohranjenima u njihovu elektroničkom sustavu u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom d. Te informacije ne sadržavaju nikakve osobne podatke
  i ograničene su na informacije koje su potrebne u relevantne statističke svrhe
  .

i ograničene su na informacije koje su potrebne u relevantne statističke svrhe

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podotočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podotočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Odjeljak 3. – pododjeljak 6. – članak 47.n – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | informacije kojima pristupa Komisija kako je navedeno u članku 47.m kao i tehnička sredstva za izvlačenje tih informacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

informacije kojima pristupa Komisija kako je navedeno u članku 47.m kao i tehnička sredstva za izvlačenje tih informacija;

| (f) | informacije kojima pristupa Komisija kako je navedeno u članku 47.m kao i tehnička sredstva za izvlačenje tih informacija;
  Komisija osigurava da izvlačenje podataka ne predstavlja nepotrebno administrativno opterećenje za države članice. |
| --- | --- |

(f)

informacije kojima pristupa Komisija kako je navedeno u članku 47.m kao i tehnička sredstva za izvlačenje tih informacija;
  Komisija osigurava da izvlačenje podataka ne predstavlja nepotrebno administrativno opterećenje za države članice.

Komisija osigurava da izvlačenje podataka ne predstavlja nepotrebno administrativno opterećenje za države članice.

---